Uređuje i vodi Karmela Živković, školska knjižničarka.
RADNO VRIJEME
ZA KORISNIKE
PRIJEPODNEVNA SMJENA
7:30h – 13:30h
POSLIJEPODNEVNA SMJENA
12h – 18h
Noć knjige, nacionalna manifestacija koja u središte svojeg interesa stavlja djela, njihove tvorce i čitatelje, održat će se 23. travnja u povodu Svjetskog dana knjige i autorskih prava i Dana hrvatske knjige.
Ovogodišnja tema pod nazivom Kad je prizma kataklizma: knjige za izazovna vremena propituje na koji se način nosimo s vremenima opterećenim kataklizmičkim scenarijima (ratovi, društvene i financijske krize, nepovoljan utjecaj klimatskih promjena) i kako nam u tome knjige mogu pomoći.
U kakvoj literaturi pronalazimo utjehu i motivaciju za promjene? Kakve nam odgovore na suvremene prijetnje nude književnost i znanost? Što nam savjetuju psiholozi? Kako se branimo od pseudočinjenica i lažnih vijesti? I konačno: kako možemo, zahvaljujući onom što čitamo u knjigama, mijenjati sebe, a onda i ishode koji su pred nama?
Značajne obljetnice
U 2024. godini brojimo istaknute obljetnice koje mogu poslužiti kao poticaj za osmišljavanje i pripremu događanja. To su 500. obljetnica smrti Marka Marulića, 150. obljetnica rođenja Ivane Brlić-Mažuranić te 100. obljetnica smrti Franza Kafke. I kultni roman Gospodar prstenova J. R. R. Tolkiena u 2024. godini obilježava 70 godina od prvog objavljivanja.
Učenici Industrijsko-obrtničke škole Virovitica smjer cvjećar povodom obilježavanja Dana planeta Zemlje (22. travnja) organiziraju simboličnu prodaju presadnica povrća, cvijeća i zaćinskog bilja. Presadnice su uzgojili učenici cvjećarskog zanimanja pod stručnim vodstvom nastavnice Kristine Horvat Vargović. Podjela presadnica bit će 15. i 16. 4. (ponedjeljak i utorak) u školskom plasteniku u vremenu od 9-12 sati. Uz podjelu presadnica svi zainteresirani mogu dobiti savijet o uzgoju i njezi dotičnih presadnica cvijeća, povrća i začinskog bilja.
Dan planeta Zemlje obilježava se 22. travnja diljem svijeta aktivnostima kojima se želi potaknuti ljude na akciju kako bi očuvali svoj dragocjeni dom.
Ove godine tema je "Investiraj u naš planet" s naglaskom na borbu protiv klimatskih promjena i ublažavanje njihovih posljedica, a s prigodnom prodajom sadnica toj aktivnosti priključili su se i naši učenici.
SRETAN TI ROĐENDAN IOŠ VIROVITICA!
Naših prvih 120 godina
Regionalno natjecanje MREŽA ČITANJA održalo se u srijedu, 8. ožujka 2024.
U petak 8. ožujka 2024. s početkom u 12 sati održana je regionalna razina kviza znanja i kreativnosti „Mreža čitanja" za srednje škole u školskoj godini 2023./2024.
Kvizu znanja pristupilo je 613 učenika iz srednjih škola diljem lijepe naše ali i učenici iz Politehnička škola Subotica, Srednja medicinska škola Subotica i Gimnazije „ Svetozar Marković“ (Srbija) tako da ovo natjecanje poprima međunarodni karakter. Da bi učenici prešli na sljedeću, nacionalnu razinu, bilo je potrebno točno riješiti 75% pitanja (točnije, imati 45 točnih odgovara od mogućih 60).
Stoga, na sljedeću, nacionalnu razinu kviza znanja prelazi 325 učenika.
Među učenicima koji su se plasirali na nacionalnu, ili bolje rečeno međudržavnu razinu je i naša učenica Rea Belčić iz 4 KO.
Rei čestitamo na postignutom uspjehu i želimo joj sve najbolje na državnoj razini.
Dodatna literatura za REGIONALNU razinu natjecanja:
Informacije iz knjiga, uključujući korice +
1. Strip. Hrvatska enciklopedija. https://www.enciklopedija.hr/clanak/strip
2. Marjane Satrapi. Fibra. https://www.fibra.hr/autori/marjane-satrapi/122/
3. Zoran Žmirić. Fraktura. https://fraktura.hr/autori/zoran-zmiric
Sanjam kako idem pored tebe
...ali kad te u daljini ugledam,
Prelazim na drugu stranu, protivnu,
Gdje me nećeš opaziti
Između prolaznika mnogih.
Pred tobom se sakrivam
Za uglove ulične
Ili za široka stabla.
U noći, sanjam kako idem pored tebe.
(Dragutin Tadijanović)
32. ROĐENDAN REPUBLIKE HRVATSKE
15. siječnja – Dan međunarodnog priznanja Republike Hrvatske
Dana 15. siječnja 1992. godine sve zemlje članice tadašnje Europske zajednice (EZ) priznale su Republiku Hrvatsku kao suverenu i samostalnu državu: Irska, Belgija, Danska, Francuska, Grčka, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Njemačka, Portugal, Španjolska i Ujedinjena Kraljevina. Ovim državama istoga dana istom odlukom pridružile su se Austrija, Bugarska, Kanada, Mađarska, Malta, Poljska i Švicarska.
26. GODINA mirne reintegracije hrvatskog Podunavlja
15. siječnja –Dan mirne reintegracije hrvatskog Podunavlja
Danom mirne reintegracije hrvatskoga Podunavlja Hrvatska se prisjeća 15. siječnja 1998. godine kada je dovršen proces povratka okupiranih područja istočne Slavonije, Baranje i zapadnog Srijema u ustavno-pravni poredak Republike Hrvatske. Razdoblje mirne reintegracije, za čije je provođenje Vijeće sigurnosti UN-a uspostavilo posebnu Prijelaznu upravu UN-a u istočnoj Slavoniji (UN Transitional Authority in Eastern Slavonia, UNTAES), započelo je 15. siječnja 1996., a završilo 15. siječnja 1998.
Sretan Božić i svako dobro u novoj 2024. godini žele Vam učenici i djelatnici
Industrijsko-obrtničke škole Virovitica
Školsko natjecanje MREŽA ČITANJA održalo se u petak,
8. prosinca 2023.
To je natjecanje u znanju i kreativnosti koje organizira Hrvatska mreža školskih knjižničara, a provode ga školski knjižničari. Ukupno prijavljenih za kviz znanja je 708 učenika/ca iz 115 srednje škola iz Hrvatske i Vojvodine. Za prolaznost je trebalo riješiti 60% točno riješenih pitanja. Na slijedeću razinu plasiralo se 690 učenika. Natjecanje NE nastavlja 18 učenika.
U kvizu znanja učenici će odgovarati on-line na pitanja iz sljedeće knjige.
1. Zoran Žmirić: Hotel Wartburg – zarazan i moćan roman o odrastanju.
Na školsko natjecanje pristupile su tri učenice.
Povjerenstvo, u sastavu: Želimir Bato, prof., Kristina Golubić Smojver, prof., i Karmela Živković, školska knjižničarka, utvrdilo je da je natjecanje bilo u potpunosti regularno.
U ovogodišnjem natjecanju sudjelovale su: Rea Belčić iz 4 Ko, Lucija Palijan i Veronika Svoboda iz 1.KO razreda.
Na regionalnu razinu natjecanja plasirale su se sve učenice. Iskrene čestitke na postignutim rezultatima i puno uspjeha na regionalnom natjecanju.
Povjerenstvo za provedbu natjecanja
18. STUDENI SJEĆENJE NA ŽRTVE VUKOVARA
TO SMO MOGLI BITI MI
Prvi red: Josip Kovačić, Siniša Rajković, Martina Štefančić, Sabahudin Gršić, Tomislav Mikloš, Mario Kolarić,
Drugi red: Damir Pakšec, Dario Pakšec, Josip Bandić, Boris Vaselek, Dragutin Balog, Igor Kačić
„Htjela sam odati počast žrtvi vršnjaka i njihovih roditelja iz Vukovara. Žalosti me što su samo za dva zabilježena slučaja ubojstva donesene presude. Povijest se možda ružno poigrala nevinim dječjim životima, ali njihova imena i priče nisu zaboravljeni.“
Priča autorica knjige “Mama, ne vidim nebo” Ani Galović koja se istraživanjem manje poznatih tema o Vukovaru bavi godinama.
Mama, ne vidim nebo – Prekinuta vukovarska djetinjstva 1991./1992.
U vrijeme bitke za Vukovar 1991. do sredine 1992. godine pod okupacijom i vlasti tzv. SAO Krajine, te prisutnosti UNPROFOR-a ubijeno je 34 vukovarske djece. 34 mlađih od 18 godina od kolovoza 1991. do srpnja 1992. godine. Vukovarska djeca ratnu su stvarnost osjećala kao i odrasli. Bez sigurnosti, često bez osnovnih životnih i higijenskih uvjeta, hrane i adekvatne odjeće. Na jednom kraju Domovine neka sretnija su bojala slikovnice, bezbrižno skakutala bacajući kamenčiće i igrajući se školice s prijateljima, dok su mali Vukovarci sa svojim supatnicima u skloništu brojili zvukove letećih projektila i dane obojene sivilom. Njihove dječje snove pratio je ustajao miris podruma, izmiješan zvukovima tihog tranzistora i molitve, a umjesto svježeg zraka i igre na nekoj ledini, oblake su vidjeli samo u mjehurićima dima cigarete s usana nekog nepoznatog vojnika, nalik na vlastitog oca. No, priča o mojim vršnjacima, o vukovarskoj mladosti i onim najmanjima, nalik je onom mračnom putu u kojem su najviše dali, svom gradu, svojoj Domovini, a zauvijek ostali kakvima ih pamtimo – djeca. Otrgnuti iz topline obiteljskog zagrljaja, bez prvih izgovorenih riječi, veselih odlazaka na vrtićke priredbe, bez zvuka školskog zvona, povlačenja ispletenih pletenica simpatiji pod odmorom, nogometna igrališta ostala su prazna bez svojih kapetana, a veslački čamci bez svojih kormilara. Na pragu života bez mladosti, dio njih nikada nije stigao uhvatiti poljubac djevojke poslije odlaska u kino, one nikada nisu jedna drugoj posudile cipele i lak za nokte…Ono što bi kao ponos kroz godine nekog grada krasilo u napretku mladih športaša, umjetnika, profesora, znanstvenika, obiteljskih ljudi mi smo pokopali u vukovarsku crnu zemlju… Djeca, čije obitelji i danas o tome jedva mogu prozboriti. Danas, pred 25 obljetnicu VRO Oluja s ponosom se sjećamo svakog časnog pripadnika hrvatske vojske koji su godinama branili našu Domovinu od velikosrpske agresije mržnje i zla. Kruna žrtve njihove mladosti je naša sloboda i zavjet da se nigdje ne ponovi zločin nad djecom kao što je ovaj nad malim Vukovarcima. Olujom su taj zavjet ostvarili. Moji vršnjaci, djeca žrtve rata zaslužuju dostojanstveno poštovanje i sjećanje. U ovih 30 godina rijetko su i premalo spominjani. Nakon dvije godine rada u tisku je moja druga autorska knjiga “Mama, ne vidim nebo” prekinuta vukovarska djetinjstva 1991./1992. u izdanju Matice hrvatske Ogranak Bizovac u kojoj su opisane 34 biografije spomenute vukovarske djece, te uz neizmjernu podršku grada Vukovara.
Ova knjiga nije poziv niti ideja protiv ljudskosti koju svako biće nosi u sebi, ovo je priča o životima nevinih kroz vrijeme, o beskrajnoj dječjoj ljubavi, ratnom zločinu i nepravdi, ali i o zaboravu koji ne smije doći kako više nikada i nigdje ne bismo pisali o novim prekinutim djetinjstvima.
U spomen 25 obljetnici veličanstvene pobjede Hrvatske vojske u VRO “Oluja 95.” – Danu domovinske zahvalnosti i Danu hrvatskih branitelja.
u Vukovaru 3. kolovoza 2020. godine
Ani Galović
Tragične sudbine: Prekinuta djetinjstva
Njezine priče predložak su za predstavljenu izložbu fotografija i ilustracija koje se bave sudbinama 34 ubijene djece. Neke sudbine možete pročitati ispod na poveznici.
Mjesec hrvatske knjige 2023.
Ovogodišnje izdanje pod nazivom Književnost bez granica! bit će posvećeno prevoditeljima, odnosno književnom prevođenju.
Tragom ulaska naše zemlje u schengenski prostor, prostor bez postojanja graničnih kontrola, Programski i organizacijski odbor Mjeseca hrvatske knjige odlučio je zakoračiti u „književni Schengen“, vinuti se daleko iznad državnih granica u prostor „književnosti bez granica“.
Cilj je ovogodišnje manifestacije ukazati na važnost prevoditelja. Izvesti na svjetla pozornice ove jezične magove, velike znalce o kojima se malo zna. Podsjetiti na neprocjenjivu vrijednost književnog prevođenja zahvaljujući kojemu strana književnost, njezini klasici i suvremenici, hrvatskim čitateljima prestaju biti strani. Zahvaljujući kojemu i hrvatska književnost leti preko granica svoje domovine i osvaja inozemnu publiku, daleko izvan granica Schengena.
Tragom ovog razmicanja jezičnih barijera, ovogodišnji slogan glasi
Nek' ti riječ ne bude strana(c)…
Također, ova je godina proglašena Europskom godinom vještina, pa se i prevođenje kao vještina uklapa u ovaj poticajni impuls odaslan iz Europske unije.
ZA ONE KOJI ŽELE ZNATI VIŠE!!!!!!
Svi zainteresirani učenici/učenice koji bi voljeli sudjelovati u projekti "Mreža čitanja" neka se jave u knjižnicu do 16.10. 2023.
Pozdrav svim knjigoljupcima.
Više o projektu pročitaj niže na stranici.
8. listopada - Dan Hrvatskoga sabora
U Hrvatskoj se 8. listopada obilježava kao spomendan - Dan Hrvatskoga sabora u sjećanje na dan kada je Sabor Republike Hrvatske 1991. godine jednoglasno donio Odluku o raskidu svih državnopravnih veza Republike Hrvatske s bivšom državom SFRJ.
5. LISTOPAD SVJETSKI DAN UČITELJA
Dragi učenici,
prijave za novu sezonu projekta „MREŽA ČITANJA” – kviz za poticanje čitanja i kreativnosti za srednje škole 2022./2023. je otvoren.
Prijaviti se možete 𝗱𝗼 16. 𝗹𝗶𝘀𝘁𝗼𝗽𝗮𝗱𝗮 𝟮𝟬𝟮3. u školskoj knjižnici.
U kvizu znanja učenici će odgovarati online na pitanja iz sljedećih djela:
- Zoran Žmirić, Hotel Wartburg (roman o odrastanju uz dobar, stari Wartburg)
- Marjane Satrapi, Perzepolis (prvi roman o odrastanju u stripu)
- Christiane F., Mi djeca s kolodvora Zoo (tko nije čuo za ovaj klasik, odrastanje, dileme,droga i još svašta-nešto)
Za svaku razinu natjecanja čita se jedna knjiga više (za školsku razinu prva knjiga, za regionalnu razinu prve dvije knjige, a za nacionalnu razinu sve tri knjige).
Vremenik natjecanja:
RAZINA |
DATUM ODRŽAVANJA KVIZA |
I. ŠKOLSKA |
8. 12. 2023. |
II. REGIONALNA |
|
III. NACIONALNA |
|
Svi zainteresirani učenici/učenice koji bi voljeli sudjelovati u projekti "Mreža čitanja" neka se jave u knjižnicu do 16.10. 2023.
Pozdrav svim knjigoljupcima.
POPIS UDŽBENIKA ZA ŠK.GOD. 2023. / 2024.
10. godina od ulaska Republike Hrvatske u Europsku uniju
Dana 1. srpnja 2013. godine Republika Hrvatska postala je 28. punopravna članica Europske unije. Jedan od glavnih ciljeva vanjske politike Republike Hrvatske bio je ulazak u punopravno članstvo Europske unije.
ZA ONE KOJI ŽELE ZNATI VIŠE!!!!!!
150. god. rođenja Antuna Gustava Matoša
(
Pjesnik
On o svemu dvoji. Ali u slobodi
U koju sumnja, crkva mu je sveta,
Pa u nju gleda žarom suncokreta,
Gusarskom kad brazdom samac brod mu brodi.
On je lik u mutnoj, uzburkanoj vodi
I traži tamjan neviđenog cvijeta
Što samo u srcu raste i vječno cvjeta:
On za tobom, Dušo, lijepa i slijepa, hodi.
A kad padne, umre, bogzna gdje i kako,
On što nije nikad sebe radi plako
Ostavit će tražen cvijet u suzama.
Uzmi ovo duše, rode, bratskom rukom,
Nek ti kao zvijezda pjeva za klobukom,
Žrtvovo kad budeš našim muzama.
Knjiga pjesama
Napisano: 1909.
BIRAMO NAJČITAČA/ICU U ŠKOLSKOJ GODINI 2022./2023.
I ove školske godine izabrali smo najčitača/najčitačicu Industrijsko-obrtničke škole Virovitica u završnim razredima tekuće školske godine. Ove školske godine za najčitača Industrijsko-obrtničke škole Virovitica po trogodišnjem programu proglašen je Luka Miličević, učenik 3. razreda smjer cvjećar, a po četverogodišnjem programu proglašena je Melani Blažinčić, učenica 4. razreda smjer kozmetičar.
POVIJESNI PREGLED NAJČITAČA/ICA INDUSTRIJSKO-OBRTNIČKE ŠKOLE VIROVITICA
ŠKOLSKA GODINA |
IME I PREZIME UČENIKA |
RAZ. |
BROJ PROČITANIH KNJIGA |
IME I PREZIME UČENIKA |
RAZ. |
BROJ PROČITANIH KNJIGA |
2022./2023. |
Luka Miličević |
3C |
15 |
Melani Blažinčić |
4ko |
33 |
2021./2022. |
Nikolina Obradović |
3AM |
26 |
/ |
|
|
2020./2021. |
Magdalena Josipović |
3F |
12 |
Renata Dorić |
4KO |
20 |
2019./2020. |
Filip Mađarević |
3EM |
30 |
Katarina Zidarić |
4KO |
31 |
2018./2019. |
Natalija Oštrkapa |
3C |
18 |
Eva Lorena Barišić |
4KO |
49 |
2017./2018. |
Domagoj Kovačević |
3IGK |
10 |
Lucija Kapraljević |
4KO |
25 |
2016./2017. |
Hodak Martina |
3C |
17 |
Anamarija Bošnjak |
4KO |
44 |
Školske godine 2017. uvode se dvije kategorije. Jedna je za učenike po trogodišnjem, a druga po četverogodišnjem programu. |
||||||
2015./2016. |
Ema Šimić |
4KO |
36 |
|||
2014./2015. |
Antonija Veršec |
4KO |
74 |
|||
2013./2014. |
Manuela Čorić |
3C |
20 |
|||
2012./2013. |
Magdalena Pozdarević |
3F |
20 |
|||
2011./2012. |
Matea Matovina |
3C |
16 |
|||
2010./2011. |
Ivana Đurović |
3C |
15 |
|||
2009./2010. |
Ivana Koščak |
3F |
35 |
Dan državnosti obilježava se u spomen na konstituiranje prvoga demokratski izabranog višestranačkog Sabora 30. svibnja 1990. godine.
Izabrani zastupnici tada su na konstituiranju novoga Sabora Socijalističke Republike Hrvatske, kojem su nazočili i brojni gosti iz domovinske i iseljene Hrvatske i predstavnici vjerskih zajednica, izabrali za predsjednika Sabora Žarka Domljana, za potpredsjednike Ivicu Percana, Stjepana Sulimanca i Vladimira Šeksa.
Za predsjednika Izvršnog vijeća Sabora izabran je Stjepan Mesić, a za predsjednika Predsjedništva Socijalističke Republike Hrvatske Franjo Tuđman.
Novi Sabor imao je samo jedan dom i osjetno manje zastupnika, njih 138.
Dan pobjede nad fašizmom i Dan Europe
POLJUBAC MORNARA SCHUMANOVA DEKLARACIJA
Svake godine se diljem Europe 9. svibnja obilježava kao Dan Europe te ujedno i kao Dan pobjede nad fašizmom, u sjećanje na kraj drugog svjetskog rata i početak formiranja europske zajednice koja danas nosi ime Europska unija.
Na današnji je dan 9. svibnja 1950. godine Robert Schuman, tadašnji ministar vanjskih poslova Francuske predstavio je svoj prijedlog formiranja Europske zajednice za ugljen i čelik između Francuske i Njemačke. Dokument je poznat pod nazivom Schumanova deklaracija, kojom je započet proces europskog udruživanja u koji se kao samostalna i suverena država, uključila i Republika Hrvatska 2013. godine. Ulaskom Republike Hrvatske u EU značilo je i formalnu potvrdu predanosti Hrvatske europskim vrijednostima i više stoljetnoj pripadnosti obitelji europskih naroda.
Ideja o ujedinjenoj Europi pokrenuta je samo nekoliko godina nakon kraja Drugog svjetskog rata čije su strahote potresle ne samo europski kontinent, već i čitavo čovječanstvo.
Na ovaj dan dužni smo odati počast svima onima koji su u tom teškom vremenu upalili tračak nade za porobljenu Europu, iznijeli teret antifašističke borbe i njezine konačne pobjede te postavili temelje našeg slobodnog i demokratskog društva.
Učenici Industrijsko-obrtničke škole Virovitica smjer cvjećar povodom Međunarodnog dana očaranosti biljkama - Fascination of Plants Day (18. svibnja) i Međunarodnog dana bioraznolikosti i Dana zaštite prirode (22. svibnja) organiziraju podjelu presadnica povrća, cvijeća i zaćinskog bilja. Presadnice su uzgojili učenici cvjećarskog zanimanja pod stručnim vodstvom nastavnice Kristine Horvat Vargović. Podjela presadnica bit će 11. i 12. 5. (četvrtak i petak) u školskom plasteniku u vremenu od 9-12 sati. Uz podjelu presadnica svi zainteresirani mogu dobiti savijet o uzgoju i njezi dotičnih presadnica cvijeća, povrća i začinskog bilja.
KVIZ ZNANJA "MREŽA ČITANJA" NACIONALNA RAZINA
U petak 12. svibnja 2023. godine od 12sati bit će održana nacionalna razina kviza znanja i kreativnosti "Mreža čitanja" za srednje škole u školskoj godini 2022./2023.
To je natjecanje u znanju i kreativnosti koje organizira Hrvatska mreža školskih knjižničara, a provode ga školski knjižničari i održava se od prvog dana on-line.
Ovogodišnja tema kviza znanja i kreativnosti je: U MREŽI RAZLIČITOSTI
U kvizu znanja učenici će odgovarati on-line na pitanja iz sljedećih knjiga:
1. Jelena Kastaneti: Živjeti
“Alex i Lena ulaze u auto. Posvađani su i ne govore si ništa. Kišna je londonska noć, a u mraku ispred njih pojavljuju se samo dva svjetla. Već u idućem trenutku auto se preokreće, a njima čitav život projuri pred očima. Da, ono što dolazi nakon te noći strašno je. Što ako jedno od dvaju srca prestane kucati?
2. Leigh Bardugo: Šest vrana
Jedan osuđenik koji se silno želi osvetiti.
Jedan vrhunski strijelac koji ne može odustati od oklade.
Jedan bjegunac iz povlaštene obitelji.
Jedna špijunka poznata pod imenom Prikaza.
Jedna Srceparateljica koja zahvaljujući magiji preživljava život u slamovima.
Jedan lopov nadaren za bježanje iz nemogućih situacija.
Šestero opasnih izopćenika. Jedna nemoguća misija. Kazova ekipa možda je jedina sila koja se može ispriječiti između svijeta i potpunog uništenja – ako se njezini pripadnici prvo ne poubijaju među sobom.
3. Miro Morović : Voštani princ
Hladnoga siječanjskog predvečerja uplašena djevojčica trči šumom, nakon čega joj se gubi svaki trag. Sedam dana poslije u jednom od kaveza gradskoga zoološkog vrta pronađeno je tijelo dvadesetčetverogodišnje djevojke. Jedini su tragovi koje policija ima mutna snimka nadzorne kamere i neobičan znak otisnut na žrtvinoj nadlaktici.
Bizarne okolnosti slučaja privuku pozornost Andrewa Framea, detektiva sumnjive reputacije i mračne prošlosti. Frame će se uvući u novu jezivu priču, i ne sluteći da će se tako naći na putu ekscentričnog i teatralnog monstruma koji se ne planira zaustaviti dok ne ispuni svoju misiju. Što povezuje ova dva slučaja? Hoće li ih biti još? Tko je Voštani princ? Odgovore na ova pitanja pronađite u napetom Morovićevom romanu Voštani princ.
Dodatna literatura za regionalnu razinu kviza znanja:
ZA ONE KOJI ŽELE ZNATI VIŠE!!!!!!
- https://amazonke.com/jelena-kastaneti-ne-krenem-u-pisanje-jer-mi-je-slomljeno-srce-ali-sama-ga-sebi-ponekad-slomim-bas-vlastitim-pisanjem/
- http://www.miromorovic.com/
- https://www.tportal.hr/showtime/clanak/niste-bas-upoznati-sa-svijetom-fantazije-leigh-bardugo-evo-sto-morate-znati-za-lakse-pracenje-netflixove-serije-sjena-i-kost-foto-20210512/print
- https://bookejt.wordpress.com/2020/08/10/sest-vrana-by-leigh-bardugo/
- https://enciklopedija.hr/Natuknica.aspx?ID=67356 (dio koji se odnosi na književnost)
- Knjige, uključujući ovitke, npr. vanjski omot knjige Šest vrana u izdanju Znanja, 2019., bilješka o piscu i opis knjige
- Solar, Milivoj: Teorija književnosti, Školska knjiga, Zagreb: 1979. (od 59. do 75. str. odnosno dio u svakom izdanju koji se odnosi na stilske figure)
Dan hrvatske knjige
Dana 22. travnja obilježava se Dan hrvatske knjige, odlukom Sabora Republike Hrvatske od 1996. godine, u spomen na Marka Marulića koji je toga datuma 1501. godine dovršio Juditu.
23. travnja obilježava se Svjetski dan knjige i autorskih prava, proglašen 1995. na Glavnoj skupštini UNESCO-a, kao simbolični datum u svjetskoj književnosti jer su toga dana 1616. umrli Miguel de Cervantes, William Shakespeare i Inca Garcilaso de la Vega.
Sama zamisao zasniva na katalonskom običaju darivanja knjiga i ruža na dan Svetog Jurja koji se obilježava 23. travnja.
ZA ONE KOJI ŽELE ZNATI VIŠE!!!!!!!!
https://www.skole.hr/autorsko-pravo/
https://www.dziv.hr/hr/intelektualno-vlasnistvo/autorsko-pravo/
https://mvinfo.hr/clanak/23-travnja-svjetski-dan-knjige-i-autorskih-prava
https://mimladi.hr/2021/04/23/svjetski-dan-knjige-i-autorskih-prava/
DAN PLANETA ZEMLJE 22. TRAVNJA
https://youtu.be/ycyGZV1eWyI?list=TLPQMjAwNDIwMjMa0Lde59WvGg
SANJAJU LI ROBOTI ELEKTRIČNE KNJIGE?
Ovogodišnja manifestacija temom Sanjaju li roboti električne knjige? propitkuje fenomen umjetne inteligencije, koja polako, ali sigurno, unosi promjene u poimanje umjetničkog, pa onda i književnog stvaralaštva, namećući pitanja vezana uz originalnost, autorstvo i autorska prava, ali nudeći i rješenja koja čovjeku mogu biti od pomoći – pa i pri čitanju knjiga.
Umjetna ili uvjetna inteligencija što je to?
Zadnjih tjedana i dana svijet bruji o ChatGPT-ju. Izazovi i pitanja koja pred nas postavlja su brojna.
Prema definiciji Hrvatske enciklopedije, naziv umjetna inteligencija se koristi za označavanje svojstva svakog neživog sustava koji pokazuje inteligenciju (inteligentni sustav). Neka od najčešćih područjâ i primjena umjetne inteligencije su računalne igre i simulacije, pretraživanje podataka, automatsko programiranje, inteligentni agenti, razumijevanje i obrada prirodnih jezika (razumijevanje govora, prevođenje), računalni vid (raspoznavanje uzoraka ili predmeta, analiza scene), rješavanje problema…
Književnost se umjetnom inteligencijom bavi još od 19. stoljeća, od objave romana Samuela Butlera Nigdina (Erewhon) 1872. godine. U svojevrsnom eseju unutar teksta, naziva Book of the Machines, inspiriran Darwinovom teorijom evolucije, autor predviđa da bi strojevi mogli razviti svijest. Zrelo dvadeseto stoljeće u području znanstvene fantastike obilježili su Isaac Asimov, Robert A. Heinlein i Arthur C. Clarke.
Sretan i blagoslovljen Uskrs žele
Vam učenici i djelatnici Industrijsko-obrtničke škole
Virovitica
SVJETSKI DAN PRIPOVIJEDANJA
U ponedjeljak, 20.03. 2023. u školskoj knjižnici učenice Industrijsko-obrtničke škole Virovitica priključile su se trećem po redu natjecanju učenika srednjih škola Virovitičko-podravske županije u pisanju priča na engleskom jeziku povodom obilježavanja Svjetskog dana pripovijedanja (World Storytelling Day).
Učenice Melani Blažinčić, Dina Čizik, Valentina Kukučka, Veronika Tkalčević i Bojana Škorić iz 4. kozmetičara pod mentorstvom prof. Silvije Pošte prvi put su sudjelovale u ovom natjecanju.
Tema natjecanja je bila Searching for freedom (pisali su o avionima koji nestaju, tajnama iz prošlosti, potrazi za slobodom). Učenice su nakon dva sata pisanja svoju priču prezentirale online ostalim sudionicima natjecanja. Učenici su glasovali za najbolju priču, a pobjedu je odnio tim iz Slatine. Učenice su pokazale svoje vještine pripovijedanja na kreativan i maštovit način kao i znanje engleskog jezika.
Osim naše škole, sudjelovale su učenice iz Tehničke škole Virovitica , Strukovne škole Virovitica i Srednje škole Marka Marulića iz Slatine, čija je nastavnica Sanja Špoljarić organizator natjecanja u suradnji sa nastavnicom Tehničke škole Gabrijelom Tomljanović.
Naš grad očima drugih
Hrvatski internetski portal „Emajstor magazin“(magazin koji piše o građevini i arhitekturi) objavio je članak o našem gradu VIROVITICI pod naslovom Obilazak male Venecije koji možete pogledati na poveznici.
https://www.emajstor.hr/clanak/664/obilazak_male_venecije_uzbudljivo
Članak je izašao kao rezultat projekta kojeg je pokrenuo DaiBau International d.o.o., a kojim se želi podržati gradove i općine u promociji lokalnih arhitektonskih znamenitosti, objavljivanjem u e-časopisu na https://www.emajstor.hr/magazin
ZA ONE KOJI ŽELE ZNATI VIŠE!!!!!!
Link na kojem možete vidjeti kako je grad Virovitica postavio objavu na stranici grada.
DRUGI O NAMA: Obilazak Male Venecije: uzbudljivo putovanje Viroviticom! | Grad Virovitica
Koja je poveznica našeg dvorca s Dorom Pejačević?
Tko je Dora Pejačević?
Znamenita hrvatska skladateljica grofica Dora Pejačević rođena je 10. rujna 1855. godine. Nije se rodila na području Hrvatske, nego u Budimpešti, no pripadala je znamenitoj hrvatskoj grofovskoj obitelji Pejačević. Pripadnici te obitelji imali su goleme posjede u Slavoniji, uključujući Našice, a ranije i Viroviticu. Dorin je otac – grof Teodor Pejačević – bio hrvatski ban, a istu je funkciju vršio i njen djed – grof Ladislav Pejačević.
U tijeku je izložba povodom obilježavanja 100. godine rođenja Dore Pejačević u Muzeju grada Zagreba pod nazivom Izložba Dora – Zapis na brezovoj kori koju možete pogledati do 2. travnja 2023.
https://mgz.hr/hr/izlozbe/izlozba/izlozba-dora---zapis-na-brezovoj-kori,3530.html
ZA ONE KOJI ŽELE ZNATI VIŠE!!!!!!
https://www.enciklopedija.hr/natuknica.aspx?ID=47324
https://voxfeminae.net/strasne-zene/dora-pejacevic-prva-hrvatska-skladateljica/
https://nova-akropola.com/lijepe-umjetnosti/glazba/dora-pejacevic/
https://www.tz-virovitica.hr/dvorac-pejacevic/
Regionalno natjecanje MREŽA ČITANJA održalo se u srijedu, 8. ožujka 2023.
To je natjecanje u znanju i kreativnosti koje organizira Hrvatska mreža školskih knjižničara, a provode ga školski knjižničari.
Ovogodišnja tema kviza znanja i kreativnosti je "U mreži različitosti". U kvizu znanja učenici će odgovarati on-line na pitanja.
Kvizu znanja i kreativnosti pristupio je 521 učenik.
Za regionalnu razinu učenici su trebali pročitati:
1. Jelena Kastaneti: Živjeti
2. Leigh Bardugo: Šest vrana
Povjerenstvo u sastavu: Kristina Golubić Smojver, prof., i Želimira Bate, prof. utvrdilo je da je natjecanju pristupilo pet učenica Ana Nađaković, Tea Horvat, iz 1.KO. Melani Blažinčić, Mihaela Čolić i Valentina Kukučka iz 4KO, te da je natjecanje bilo u potpunosti regularno.
Provedbeno povjerenstvo je odredilo bodovni prag (45 i više bodova) za održanu regionalnu razinu kviza - svi učenici koji su postigli 45 i više bodova tj. 75% i više točnih odgovora prelaze u sljedeću razinu natjecanja.
Na državno natjecanje plasirale su se slijedeće učenice Melani Blažinčić i Mihaela Čolić iz 4 KO.
Iskrene čestitke na postignutim rezultatima i puno uspjeha na slijedećoj razini natjecanja.
Povjerenstvo za provedbu natjecanja
KVIZ ZNANJA "MREŽA ČITANJA" REGIONALNA RAZINA
U srijedu 8. ožujka 2023. godine od 12.30 sati održati će se regionalna razina kviza znanja i kreativnosti "Mreža čitanja" za srednje škole u školskoj godini 2022./2023.
Mjesto okupljanja i održavanja je u školskoj knjižnici. Svi sudionici neka dođu najkasnije 5 min prije početka.
Sretno svima!
ZA ONE KOJI ŽELE ZNATI VIŠE!!!!!!
https://klik.hr/novo/zasto-se-medjunarodni-dan-zena-obiljezava-bas-na-danasnji-datum-8-ozujka
(Negovec kraj Vrbovca , 2. III. 1873.– Zagreb , 30. XI. 1957. )
ZA ONE KOJI ŽELE ZNATI VIŠE!!!!!!
https://www.enciklopedija.hr/Natuknica.aspx?ID=29566
https://www.najboljeknjige.com/autor/marija-juric-zagorka
http://nsk.hr/blog/marija-juric-zagorka-i-njezina-krivnja/
Za sve knjigoljupce u školskoj knjižnici čekaju vas romani Marije Jurić Zagorke.
KVIZ ZNANJA "MREŽA ČITANJA" REGIONALNA RAZINA
U srijedu 8. ožujka 2023. godine od 12.30 sati bit će održana regionalna razina kviza znanja i kreativnosti "Mreža čitanja" za srednje škole u školskoj godini 2022./2023.
To je natjecanje u znanju i kreativnosti koje organizira Hrvatska mreža školskih knjižničara, a provode ga školski knjižničari i održava se od prvog dana on-line.
Ovogodišnja tema kviza znanja i kreativnosti je: U MREŽI RAZLIČITOSTI
U kvizu znanja učenici će odgovarati on-line na pitanja iz sljedećih knjiga:
1. Jelena Kastaneti: Živjeti
“Alex i Lena ulaze u auto. Posvađani su i ne govore si ništa. Kišna je londonska noć, a u mraku ispred njih pojavljuju se samo dva svjetla. Već u idućem trenutku auto se preokreće, a njima čitav život projuri pred očima. Da, ono što dolazi nakon te noći strašno je. Što ako jedno od dvaju srca prestane kucati?
2. Leigh Bardugo: Šest vrana
Jedan osuđenik koji se silno želi osvetiti.
Jedan vrhunski strijelac koji ne može odustati od oklade.
Jedan bjegunac iz povlaštene obitelji.
Jedna špijunka poznata pod imenom Prikaza.
Jedna Srceparateljica koja zahvaljujući magiji preživljava život u slamovima.
Jedan lopov nadaren za bježanje iz nemogućih situacija.
Šestero opasnih izopćenika. Jedna nemoguća misija. Kazova ekipa možda je jedina sila koja se može ispriječiti između svijeta i potpunog uništenja – ako se njezini pripadnici prvo ne poubijaju među sobom.
ZA ONE KOJI ŽELE ZNATI VIŠE!!!!!!
https://bookejt.wordpress.com/2020/08/10/sest-vrana-by-leigh-bardugo/
Dodatna literatura za regionalnu razinu kviza znanja:
1. Solar, Milivoj: Teorija književnosti, Školska knjiga, Zagreb: 1979. (od 59. do 75. str. odnosno dio u svakom izdanju koji se odnosi na stilske figure)
2. https://enciklopedija.hr/Natuknica.aspx?ID=67356 (dio koji se odnosi na književnost)
3. vanjski omot knjige Šest vrana u izdanju Znanja, 2019., bilješka o piscu i opis knjige
MJESEC HRVATSKOG JEZIKA
Kao početak Mjeseca hrvatskoga jezika uzet je Međunarodni dan materinskoga jezika 21. veljače, a završetak je 17. ožujka, na dan objave 'Deklaracije o nazivu i položaju hrvatskoga književnog jezika' iz 1967. godine. Hrvatski je sabor 1997. godine utemeljio Dane hrvatskoga jezika koji traju od 11. do 17. ožujka. Tako Mjesec hrvatskoga jezika logično zaokružuje priču materinskom hrvatskom jeziku – jeziku naše pismenosti, kulture i identiteta.
22. veljače Dan hrvatske glagoljice
21. VELJAČE- MEĐUNARODNI DAN MATERINJEG JEZIKA
Međunarodni dan materinskog jezika proglašen je 1999. godine na UNESCO-voj Općoj konferenciji, a prvi put je obilježen 21. veljače 2000. godine. Obilježavanje ovog dana bila je inicijativa Bangladeša, a datum je izabran u znak sjećanja na četiri učenika koji su ubijeni 21. veljače 1952. godine zbog kampanje za pravo na korištenje materinskog jezika, odnosno bangalskog jezika u Bangladešu, koji je tada bio dio Pakistana. Bangladeš se tada suočio s jezičkim ugnjetavanjem zapadnog Pakistana, nakon što je urdu službeno definiran kao jedinstveni nacionalni jezik.
Materinski jezik, poznat još i kao prvi jezik, je onaj jezik kojem je dijete najranije izloženo i koji predstavlja temelj za osobnu kulturu i identitet osobe. Na isti način, ako je dijete izloženo utjecajima više jezika, smatrat će ih višejezičnim odnosno poliglotom, što će biti integrirano kao dio njihove kulture.
Sanjam kako idem pored tebe (Dragutin Tadijanović)
...ali kad te u daljini ugledam,
Prelazim na drugu stranu, protivnu,
Gdje me nećeš opaziti
Između prolaznika mnogih.
Pred tobom se sakrivam
Za uglove ulične
Ili za široka stabla.
U noći, sanjam kako idem pored tebe.
GRADSKI MUZEJ VIROVITICA POZIVA VAS NA ........
Međunarodni dan sjećanja na žrtve holokausta - 27. siječnja
Dan sjećanja na holokaust i sprečavanja zločina protiv čovječnosti međunarodni je dan sjećanja kojim se želi podsjetiti na sve žrtve nacističkih režima tijekom Drugog svjetskog rata.
Generalna skupština UN-a je 2005. godine usvojila rezoluciju o obilježavanju Međunarodnog dana sjećanja na žrtve holokausta. Za datum obilježavanja, odnosno sjećanje na milijune žrtava stradalih u holokaustu tijekom Drugog svjetskog rata, izabran je 27. siječanj, dan kada su trupe Sovjetske armije 1945. godine oslobodile najveći nacistički koncentracioni logor - Auschwitz. Tom prilikom oslobođeno je 7.500 zatvorenika koje su za sobom ostavili nacisti. Međunarodni dan sjećanja na holokaust se posebno obilježava u evropskim zemljama u kojim je tijekom Drugog svjetskog rata život izgubilo 53 milijuna ljudi, među kojima gotovo 31 milijun civila. Ukupan broj Židova, žrtava nacističkog progona, kreće se od najmanje 4 milijuna i 194 tisuće do 5 milijuna 820 tisuća i 960.
I danas, 78 godina nakon što je čovječanstvo otkrilo sve strahote koncentracijskih logora Europa je opet suočena s ratom i ratnim razaranjima. Je li je moguće da će se na teritoriju Europe i u 21. st. opet gledati slike logora koje smo vidjeli 90.-tih godina prošlog stoljeća.
Povijest se ponavlja, a izgleda da čovijek nije niša naučio iz povijesti.
15. siječnja – Dan međunarodnog priznanja Republike Hrvatske
Dana 15. siječnja 1992. godine sve zemlje članice tadašnje Europske zajednice (EZ) priznale su Republiku Hrvatsku kao suverenu i samostalnu državu: Irska, Belgija, Danska, Francuska, Grčka, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Njemačka, Portugal, Španjolska i Ujedinjena Kraljevina. Ovim državama istoga dana istom odlukom pridružile su se Austrija, Bugarska, Kanada, Mađarska, Malta, Poljska i Švicarska.
Prva međunarodno priznata država koja je priznala Hrvatsku bio je Island koji je ovu odluku donio 19. prosinca 1991., kada i Njemačka, ali je odluka Njemačke stupila na snagu 15. siječnja - danom priznanja i ostalih članica EZ-a. Predsjednik Republike Hrvatske 21. svibnja 1992. donio je odluke o osnivanju hrvatskih veleposlanstava u inozemstvu i to u Beču, Bonnu i Rimu. No, i prije međunarodnoga priznanja Hrvatska je i prije donošenja Ustavne odluke o suverenosti i samostalnosti od 25. lipnja 1991. godine počela otvarati svoja predstavništva na temelju odluke predsjednika RH u kojoj je istaknuto da se predstavništva osnivaju „radi promicanja interesa Republike Hrvatske, uspostavljanja i učvršćivanja njezinog državnog suvereniteta i međunarodnog subjektiviteta“ (NN br. 21/1991). Ta su predstavništva osnivana 1991. u Stuttgartu, Münchenu, Bruxellesu, Parizu, Tokiju, Washingtonu, Rimu i Londonu.
Kruna međunarodnoga priznanja Republike Hrvatske bio je njezin primitak u Ujedinjene narode 22. svibnja 1992.
25. GODINA mirne reintegracije hrvatskog Podunavlja
15. siječnja –Dan mirne reintegracije hrvatskog Podunavlja
Danom mirne reintegracije hrvatskoga Podunavlja Hrvatska se prisjeća 15. siječnja 1998. godine kada je dovršen proces povratka okupiranih područja istočne Slavonije, Baranje i zapadnog Srijema u ustavno-pravni poredak Republike Hrvatske. Razdoblje mirne reintegracije, za čije je provođenje Vijeće sigurnosti UN-a uspostavilo posebnu Prijelaznu upravu UN-a u istočnoj Slavoniji (UN Transitional Authority in Eastern Slavonia, UNTAES), započelo je 15. siječnja 1996., a završilo 15. siječnja 1998.
Sretan Božić i svako dobro u novoj 2023. godini žele Vam učenici i djelatnici
Industrijsko-obrtničke škole Virovitica
Školsko natjecanje MREŽA ČITANJA održalo se u petak,
3. prosinca 2022.
![](/upload/ss-industrijskoobrtnicka-vt/images/multistatic/27/Image/Mreza-citanja.jpg)
To je natjecanje u znanju i kreativnosti koje organizira Hrvatska mreža školskih knjižničara, a provode ga školski knjižničari. Ukupno prijavljenih za kviz znanja je 626 učenika/ca iz 101 srednje škola iz Hrvatske i Vojvodine. Za prolaznost je trebalo riješiti 60% točno riješenih pitanja. Na slijedeću razinu plasiralo se 600 učenika. Natjecanje NE nastavlja 26 učenika, od toga 22 nije zadovoljilo bodovni prag, a četvero nije točno upisalo lozinku.
U kvizu znanja učenici će odgovarati on-line na pitanja iz sljedeće knjige.
1. Jelena Kastanjeti: Živjeti – zarazan i moćan roman, novi glas nove generacije.
Na školsko natjecanje pristupilo je pet od šest prijavljenih učenika.
Povjerenstvo, u sastavu: Želimir Bato, prof., Kristina Golubić Smojver, prof., i Karmela Živković, školska knjižničarka, utvrdilo je da je natjecanju pristupilo petero učenika, te da je natjecanje bilo u potpunosti regularno.
U ovogodišnjem natjecanju sudjelovale su: Melani Blažinčić, Mihaela Čolić, Valentina Kukučka iz 4KO. Ana Nađaković i Tea Horvat iz 1.KO razreda.
Na regionalnu razinu natjecanja plasirale su se sve učenice. Iskrene čestitke na postignutim rezultatima i puno uspjeha na regionalnom natjecanju.
Povjerenstvo za provedbu natjecanja
Školsko natjecanje Mreža čitanja
održat će se u petak, 2. prosinca 2022. u informatičkoj učionici s početkom u 12. sati.
Svi prijavljeni učenici neka dođu ranije u školsku knjižnicu.
Na kvizu znanja učenici će pristupili on-line kvizu i odgovarali na pitanja vezana za književno djelo
1. Jelena Kastaneti: Živjeti
Alex i Lena ulaze u auto. Posvađani su i ne govore si ništa. Kišna je londonska noć, a u mraku ispred njih pojavljuju se samo dva svjetla. Već u idućem trenutku auto se preokreće, a njima čitav život projuri pred očima. Da, ono što dolazi nakon te noći strašno je. Što ako jedno od dvaju srca prestane kucati? Ali ova knjiga ne staje ondje gdje sve završava. Ona nas vodi tamo gdje sve tek počinje. Gdje godinama ranije u elitnoj londonskoj četvrti dadilja jednoj djevojčici prolazi četkom kroz zlatnu kosu, a 450 kilometara sjeverno na livadi iza dviju siromašnih kuća djed jednom dječaku govori o pticama. Roman Živjeti donosi nam toplu, ali i tešku priču o obitelji, prijateljstvu i ljubavi. O djetinjstvu, moći, neimaštini, snovima i gubitku. O mnoštvu prešućenih riječi kad ih je trebalo izgovoriti i o mnoštvu izgovorenih kad je trebalo prešutjeti. O djevojčici koja želi biti nevidljiva i o dječaku koji je oduvijek htio letjeti. Pripremite se za uragan emocija. Jer s ovim ćete se likovima na trenutke smijati i radovati životu. Željet ćete ih utješiti u zagrljaju, ljutit će vas i ponekad podsjećati na sve što i sami jeste. Jer na svakoj stranici ovog romana ispisan je dio predivne i snažne priče o životu.
18. studenoga: Dan sjećanja na žrtve Domovinskog rata i Dan sjećanja na žrtvu Vukovara i Škabrnje
Dan sjećanja na žrtve Domovinskog rata i Dan sjećanja na žrtvu Vukovara i Škabrnje državni je blagdan koji obilježavamo 18. studenoga u sjećanje na dan kada je 1991. slomljena herojska obrana grada Vukovara, počinjen pokolj u Škabrnji te kada su svoje junaštvo iskazali branitelji Saborskoga, Slunja, Cetingrada te Rakovice.
Bitka za Vukovar, u kojoj je sudjelovalo oko 1800 branitelja, započela je 25. kolovoza, a završila 18. studenoga 1991. Do tragičnog sloma obrane grada poginule su 1624, a ranjeno više od 2500 osoba. U koncentracijske logore odvedeno je oko 7000 zarobljenih branitelja i civila, a iz grada je prognano oko 22 tisuće njegovih stanovnika. Na popisu zatočenih i nestalih osoba iz Domovinskog rata još je nekoliko stotina osoba s vukovarskog područja.
U Škabrnji istoga dana 18. studenog 1991. godine pripadnici JNA-a i srpski pobunjenici, počinili su pokolj nad 43-oje hrvatskih civila. Škabrnju su po okončanju napada spalili i u potpunosti uništili, a katoličku crkvu do temelja srušili. Nakon što je selo opustošeno, cijeli je kraj miniran. Oni civili koji su bili pošteđeni kasnije su predani hrvatskoj strani u mjestu Pristeg, a muškarci su zatočeni u kninskim logorima te kasnije razmijenjeni.
Tijekom Domovinskog rata na teritoriju Republike Hrvatske poginulo je 402 djece.
TKO ČITA TAJ U MISLIMA SVUDA SKITA
Do. 15. studenog 2022. svi učenici na godinu dana imaju besplatan upis u Gradsku knjižnicu i čitaonicu Virovitica.
Svi zainteresirani učenici trebaju se prijaviti na pultu u Gradskoj knjižnici.
Tribina za mlade u Gradskoj knjižnici i čitaonici Virovitica
Učenice 3. razreda smjer kozmetičar u petak 21. listopada 2022. u Gradskoj knjižnici i čitaonici Virovitica u Mjesecu hrvatske knjige povodom Europske godine mladih održali su predavanje Kako jačati samopouzdanje uz pomoć književnih likova. Učenice 3. KO u ulozi domaćina dočekala je i kroz tribinu vodila knjižničarka Gradske knjižnice i čitaonice Virovitica Mirjana Kotramanović. Predavanje koje su učenice pripremile uz pomoć svoje razrednice i prof. hrvatskog jezika Kristine Golubić-Smojver sastojalo se iz dva dijela. U prvom dijelu izlaganja učenica Ena Budiša upoznala je prisutne na tribini o vrstama, načinima i uzrocima manjka samopouzdanja kod mladih ljudi. U drugom dijelu učenica Ella Kotaran kroz književne likove iz književnih djela Ivane B. Mažuranić, Sanje Pilić, Sanje Polak, Pavla Pavičića, Gorana Tribusona, Dinka Šimunovića, J. D. Salingera, P. Süskind itd. dočarala je kako književni likovi, njihove priče i peripetije mogu pomoći u podizanju samopouzdanju kod mladih ljudi. Posebna gošća na tribini bila je Martina Bunić, pročelnica Upravnog odjela za obrazovanje i demografiju VPŽ koja je svojom prisutnošću učenicama dala do znanja da ono što rade je dobro, te ih potakla na još novih aktivnosti.
Zaključak tribine je da se treba čitati. Čitajući obogaćujemo rječnik i s vremenom bez bojazni se možemo upustiti u raspravu a da nam se razgovor ne svede na dvije, tri rečenice već da bude bogat i raznolik. Moto Europske godine mladih je Misli na sebe – čitaj! Onda što čekaš ČITAJ! Bilo šta ali ČITAJ!
Za one koji žele znati više!
http://www.ss-industrijskoobrtnicka-vt.skole.hr/novinske_crtice?news_id=1234
Mjesec hrvatske knjige 2022.
Mjeseca hrvatske knjige 2022. godine, koji se obilježava od 15. listopada do 15. studenog posvećen je mladima jer je 2022. godina proglašena Europskom godinom mladih.
Tema glasi Generacija K, čime se aludira na postojeće podjele generacija (generacija Y, generacija Z…), a stavlja naglasak na dva ključna pojma – knjigu i knjižnicu. Tom temom želi se skrenuti pozornost na prilagodbu knjižnica potrebama novih generacija, ali i ukazati na specifična obilježja današnjih mladih – mobitel u ruci, ekološka osviještenost, kao i osamljenost i zabrinutost – te istaknuti kako im knjižnica odnosno knjiga može pomoći.
Izabran je moto Misli na sebe – čitaj!
Za one koji žele znati više! https://www.mhk.hr/
Generacija K-njige: Olja Savičević Ivančević, ambasadorica Mjeseca hrvatske knjige 2022.
Olja Savičević Ivančević spisateljica je i pjesnikinja, rođena 1974. u Splitu.
Knjige su joj prevedene i objavljene u trinaest zemalja, a ulomci iz proze i pjesme prevedeni su na tridesetak jezika. Uvrštavana je u brojne domaće i strane izbore i antologije, dobitnica je međunarodnih nagrada i priznanja za svoj rad.
Za one koji žele znati više! https://www.mhk.hr/proslov2022
5. LISTOPAD SVJETSKI DAN UČITELJA
Dragi učenici,
prijave za novu sezonu projekta „MREŽA ČITANJA” – kviz za poticanje čitanja i kreativnosti za srednje škole 2022./2023. je otvoren.
Prijaviti se možete 𝗱𝗼 𝟳. 𝗹𝗶𝘀𝘁𝗼𝗽𝗮𝗱𝗮 𝟮𝟬𝟮𝟮. u školskoj knjižnici.
U kvizu znanja učenici će odgovarati online na pitanja iz sljedećih djela:
- Jelena Kastaneti, Živjeti (ljubavno-obiteljski roman)
- Leigh Bardugo, Šest vrana (fantastični roman)
- Miro Morović, Voštani princ (kriminalistički roman)
Za svaku razinu natjecanja čita se jedna knjiga više (za školsku razinu prva knjiga, za regionalnu razinu prve dvije knjige, a za nacionalnu razinu sve tri knjige).
Vremenik natjecanja:
RAZINA |
DATUM ODRŽAVANJA KVIZA |
I. ŠKOLSKA |
2. 12. 2021. |
II. REGIONALNA |
3. 3. 2022. |
III. NACIONALNA |
12. 5. 2022. |
Svi zainteresirani učenici/učenice koji bi voljeli sudjelovati u projekti "Mreža čitanja" neka se jave u knjižnicu do 7.10. 2022.
Pozdrav svim knjigoljupcima.
BIRAMO NAJČITAČA/ICU U ŠKOLSKOJ GODINI 2021./2022.
Već 13. godinu zaredom biramo najčitača ili najčitačicu Industrijsko-obrtničke škole Virovitica u završnim razredima tekuće školske godine. Ove školske godine za najčitačicu Industrijsko-obrtničke škole Virovitica proglašena je Nikolina Obradović, učenica 3. razreda smjer automehaničar, da da dobro ste pročitali automehaničar, zapravo automehaničarka.
POVIJESNI PREGLED NAJČITAČA/ICA INDUSTRIJSKO-OBRTNIČKE ŠKOLE VIROVITICA
PROGRAM |
TROGODIŠNJI |
ČETVEROGODIŠNJI |
||||
ŠKOLSKA GODINA |
IME I PREZIME UČENIKA |
RAZ. |
BROJ PROČITANIH KNJIGA |
IME I PREZIME UČENIKA |
RAZ. |
BROJ PROČITANIH KNJIGA |
2021./2022. |
Nikolina Obradović |
3AM |
26 |
/ |
|
|
2020./2021. |
Magdalena Josipović |
3F |
12 |
Renata Dorić |
4KO |
20 |
2019./2020. |
Filip Mađarević |
3EM |
30 |
Katarina Zidarić |
4KO |
31 |
2018./2019. |
Natalija Oštrkapa |
3C |
18 |
Eva Lorena Barišić |
4KO |
49 |
2017./2018. |
Domagoj Kovačević |
3IGK |
10 |
Lucija Kapraljević |
4KO |
25 |
2016./2017. |
Hodak Martina |
3C |
17 |
Anamarija Bošnjak |
4KO |
44 |
Školske godine 2017. uvode se dvije kategorije. Jedna je za učenike po trogodišnjem, a druga po četverogodišnjem programu. |
||||||
2015./2016. |
Ema Šimić |
4KO |
36 |
|||
2014./2015. |
Antonija Veršec |
4KO |
74 |
|||
2013./2014. |
Manuela Čorić |
3C |
20 |
|||
2012./2013. |
Magdalena Pozdarević |
3F |
20 |
|||
2011./2012. |
Matea Matovina |
3C |
16 |
|||
2010./2011. |
Ivana Đurović |
3C |
15 |
|||
2009./2010. |
Ivana Koščak |
3F |
35 |
14. svibnja 2022. obilježava se stota obljetnica rođenja prvoga hrvatskog predsjednika dr. Franje Tuđmana koji je rođen 14.svibnja 1922. u Velikom Trgovišću. Pod čijim je vodstvom stvorena suverena, samostalna međunarodno priznata hrvatska država.
Dr. Franjo Tuđman sudjelovao je u partizanskom pokretu. Početkom 1945. sa činom majora odlazi u Beograd kao jedan od hrvatskih predstavnika u Vrhovnom štabu Narodnooslobodilačke vojske i Partizanskih odreda Jugoslavije.Godine 1960. promaknut je u čin generala, nakon čega napušta aktivnu vojnu službu.
Vraća se u Zagreb i bavi se znanstveno-istraživačkim radom te 1961. osniva Institut za historiju radničkog pokreta i postaje njegovim direktorom. Od 1963. predaje na Fakultetu političkih znanosti Sveučilišta u Zagrebu.
Zbog stavova o nekim povijesnim pitanjima dolazi u sukob s vlastima pa je izbačen iz Komunističke partije, uklonjen sa Sveučilišta i smijenjen s mjesta direktora Instituta te prisilno umirovljen.
Nakon sloma Hrvatskog proljeća, uhićen je u siječnju 1972. i osuđen na dvije godine strogog zatvora. Kazna mu je na intervenciju Miroslava Krleže smanjena na devet mjeseci.
Zbog intervjua zapadnim medijima u kojem je zagovarao pluralističku demokraciju, uslijedio je 1981. opet sudski progon. Uhićen je i osuđen na tri godine zatvora.
Kad je 1989. u Jugoslaviji dopušten pluralizam, Tuđman na tribini Društva književnika Hrvatske iznosi Prednacrt programskih osnova HDZ-a, a 17. lipnja na osnivačkoj skupštini HDZ-a izabran je za predsjednika stranke.
Nakon prvih demokratskih izbora 1990. i pobjede HDZ-a u Saboru je 30. svibnja proglašen predsjednikom Predsjedništva SR Hrvatske.
U samostalnoj Republici Hrvatskoj još je dva puta pobijedio na neposrednim predsjedničkim izborima, 1992. i 1997. godine. Predsjednički mandati obilježeni su agresijom na Hrvatsku, međunarodnim priznanjem u siječnju 1992., Domovinskim ratom i razdobljem mirne reintegracije te učvršćivanjem međunarodnog položaja Hrvatske.
Godine 1995. bio je supotpisnik Daytonskog sporazuma, kojim je uspostavljen mir u BiH, a kad je 1998. završila mirna reintegracija hrvatskog Podunavlja u hrvatski državno-pravni sustav, ostvarene su njegove težnje o punoj samostalnosti, suverenosti i međunarodnom priznanju Republike Hrvatske.
Dr. Franjo Tuđman umro je 10. prosinca 1999. u Zagrebu.
Učenici Industrijsko-obrtničke škole Virovitica smjer cvjećar povodom Međunarodnog dana očaranosti biljkama - Fascination of Plants Day (18. svibnja) i Međunarodnog dana bioraznolikosti i Dana zaštite prirode (22. svibnja) organiziraju podjelu presadnica povrća, cvijeća i zaćinskog bilja. Presadnice su uzgojili učenici cvjećarskog zanimanja pod stručnim vodstvom nastavnice Kristine Horvat Vargović. Podjela presadnica bit će 16. i 17. 5. (ponedjeljak i utorak) u školskom plasteniku u vremenu od 10-12 sati. Uz podjelu presadnica za sve zainteresirane bit će organizirano i savjetovanje o uzgoju i njezi.
KVIZ ZNANJA "MREŽA ČITANJA" REGIONALNA RAZINA
U petak 11. ožujka 2021.godine od 12.00 sati bit će održana regionalna razina kviza znanja i kreativnosti "Mreža čitanja" za srednje škole u školskoj godini 2021./2022.
To je natjecanje u znanju i kreativnosti koje organizira Hrvatska mreža školskih knjižničara, a provode ga školski knjižničari i održava se od prvih dana on-line.
Ovogodišnja tema kviza znanja i kreativnosti je: U MREŽI SUVREMENIH HRVATSKIH PISACA
U kvizu znanja učenici će odgovarati on-line na pitanja iz sljedećih knjiga:
1. Jerko Mihaljević: Putar i parizer
2. Marina Vujčić: Susjed
Međunarodni dan žena (skraćeno Dan žena) obilježava se 8. ožujka svake godine. Tog dana se slave ekonomska, politička i društvena postignuća pripadnica ženskog spola. Prvi Dan žena je obilježen 8. ožujka 1909. u SAD-u deklaracijom koju je donijela Socijalistička partija Amerike. Između ostalih važnih povijesnih događaja, njime se obilježava i požar u tvornici Triangle Shirtwaist u New Yorku 1911. godine kada je poginulo preko 140 žena.
MJESEC HRVATSKOG JEZIKA
Kao početak Mjeseca hrvatskoga jezika uzet je Međunarodni dan materinskoga jezika 21. veljače, a završetak je 17. ožujka, na dan objave 'Deklaracije o nazivu i položaju hrvatskoga književnog jezika' iz 1967. godine. Hrvatski je sabor 1997. godine utemeljio Dane hrvatskoga jezika koji traju od 11. do 17. ožujka. Tako Mjesec hrvatskoga jezika logično zaokružuje priču materinskom hrvatskom jeziku – jeziku naše pismenosti, kulture i identiteta.
22. veljače Dan hrvatske glagoljice
21. VELJAČE- MEĐUNARODNI DAN MATERINJEG JEZIKA
Međunarodni dan materinskog jezika proglašen je 1999. godine na UNESCO-voj Općoj konferenciji, a prvi put je obilježen 21. veljače 2000. godine. Obilježavanje ovog dana bila je inicijativa Bangladeša, a datum je izabran u znak sjećanja na četiri učenika koji su ubijeni 21. veljače 1952. godine zbog kampanje za pravo na korištenje materinskog jezika, odnosno bangalskog jezika u Bangladešu, koji je tada bio dio Pakistana. Bangladeš se tada suočio s jezičkim ugnjetavanjem zapadnog Pakistana, nakon što je urdu službeno definiran kao jedinstveni nacionalni jezik.
Materinski jezik, poznat još i kao prvi jezik, je onaj jezik kojem je dijete najranije izloženo i koji predstavlja temelj za osobnu kulturu i identitet osobe. Na isti način, ako je dijete izloženo utjecajima više jezika, smatrat će ih višejezičnim odnosno poliglotom, što će biti integrirano kao dio njihove kulture.
Hrvatski muzeji pripremili su raznovrstan program za ovogodišnju, 17. Noć muzeja koja će se održati u petak, 28. siječnja do 24 sata, s obzirom na nepromijenjenu pandemijsku situaciju u odnosu na prošlu godinu, ponovno većinom online, a ponegdje i u muzejima.
Međunarodni dan sjećanja na Holokaust - 27. siječnja
Dan 27. siječnja obilježava se kao Međunarodni dan sjećanja na holokaust jer je tada 1945. oslobođen koncentracijski logor Auschwitz-Birkenau, najveći i najstrašniji logor nacističke Njemačke. U njega je deportirano više od milijun i 300 tisuća ljudi iz cijele Europe, među kojima je bilo najviše Židova, a milijun i 100 tisuća ih je ubijeno. Ovim danom se želi podsjetiti na sve žrtve nacističkih režima tijekom Drugog svjetskog rata.
30. GODINA REPUBLIKE HRVATSKE
15. siječnja – Dan međunarodnog priznanja Republike Hrvatske
Dana 15. siječnja 1992. godine sve zemlje članice tadašnje Europske zajednice (EZ) priznale su Republiku Hrvatsku kao suverenu i samostalnu državu: Irska, Belgija, Danska, Francuska, Grčka, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Njemačka, Portugal, Španjolska i Ujedinjena Kraljevina. Ovim državama istoga dana istom odlukom pridružile su se Austrija, Bugarska, Kanada, Mađarska, Malta, Poljska i Švicarska.
Prva međunarodno priznata država koja je priznala Hrvatsku bio je Island koji je ovu odluku donio 19. prosinca 1991., kada i Njemačka, ali je odluka Njemačke stupila na snagu 15. siječnja - danom priznanja i ostalih članica EZ-a. Predsjednik Republike Hrvatske 21. svibnja 1992. donio je odluke o osnivanju hrvatskih veleposlanstava u inozemstvu i to u Beču, Bonnu i Rimu. No, i prije međunarodnoga priznanja Hrvatska je i prije donošenja Ustavne odluke o suverenosti i samostalnosti od 25. lipnja 1991. godine počela otvarati svoja predstavništva na temelju odluke predsjednika RH u kojoj je istaknuto da se predstavništva osnivaju „radi promicanja interesa Republike Hrvatske, uspostavljanja i učvršćivanja njezinog državnog suvereniteta i međunarodnog subjektiviteta“ (NN br. 21/1991). Ta su predstavništva osnivana 1991. u Stuttgartu, Münchenu, Bruxellesu, Parizu, Tokiju, Washingtonu, Rimu i Londonu.
Kruna međunarodnoga priznanja Republike Hrvatske bio je njezin primitak u Ujedinjene narode 22. svibnja 1992.
24. GODINE mirne reintegracije hrvatskog Podunavlja
15. siječnja –Dan mirne reintegracije hrvatskog Podunavlja
Danom mirne reintegracije hrvatskoga Podunavlja Hrvatska se prisjeća 15. siječnja 1998. godine kada je dovršen proces povratka okupiranih područja istočne Slavonije, Baranje i zapadnog Srijema u ustavno-pravni poredak Republike Hrvatske. Razdoblje mirne reintegracije, za čije je provođenje Vijeće sigurnosti UN-a uspostavilo posebnu Prijelaznu upravu UN-a u istočnoj Slavoniji (UN Transitional Authority in Eastern Slavonia, UNTAES), započelo je 15. siječnja 1996., a završilo 15. siječnja 1998.
Sretan Božić i svako dobro u novoj 2022. godini žele
Vam učenici i djelatnici Industrijsko-obrtničke škole
Virovitica
Školsko natjecanje MREŽA ČITANJA održalo se u petak,
3. prosinca 2021.
To je natjecanje u znanju i kreativnosti koje organizira Hrvatska mreža školskih knjižničara, a provode ga školski knjižničari. Ukupno prijavljenih za kviz znanja je 406 učenika/ca iz 82 srednje škola iz Hrvatske i Vojvodine. Za prolaznost je trebalo riješiti 60% točno riješenih pitanja. Na slijedeću razinu plasiralo se 363 učenika. Natjecanje NE nastavlja 43 učenika, od toga 41 nije zadovoljilo bodovni prag, a dvoje nije točno upisalo lozinku.
U kvizu znanja učenici će odgovarati on-line na pitanja iz sljedeće knjige.
1. Jerko Mihaljević: Putar i parizer – zarazan i moćan roman, novi glas nove generacije koja kreće na još jedan kratki izlet.
Na školsko natjecanje pristupilo je troje od sedam prijavljenih učenika.
Povjerenstvo, u sastavu: Želimir Bato, prof., Kristina Golubić Smojver, prof., i Karmela Živković, školska knjižničarka, utvrdilo je da je natjecanju pristupilo troje učenika, te da je natjecanje bilo u potpunosti regularno.
U ovogodišnjem natjecanju sudjelovale su: Marina Krmić 3.F-DO, Mario Prajo 3.F-DO i Nikolina Obradović 3.AM
Na regionalnu razinu natjecanja plasiralo je dvoje učenika. Iskrene čestitke na postignutim rezultatima i puno uspjeha na regionalnom natjecanju.
Povjerenstvo za provedbu natjecanja
Školsko natjecanje Čitanjem do zvijezda održat će se u petak, 3. prosinca 2021. u informatičkoj učionici s početkom u 12. sati.
Svi prijavljeni učenici neka dođu nešto ranije u školsku knjižnicu.
Na kvizu znanja učenici će pristupili on-line kvizu i odgovarali na pitanja vezana za književno djelo
1. Jerko Mihaljević: Putar i parizer
3.KO I DRUŽENJE S KNJIGOM
U petak 26.11.2021. učenice 3. KO u dogovoru s prof. Kristinom Golubić Smojver i knjižničarkom Karmelom Živković imale su neobičan sat hrvatskog jezika.
Kroz svijet intriga, ljubavi, zabluda, nježnosti, tragedija ljudskih sudbina, plača, humora i smijeha vodile su nas Melani, Mihaela, Bojana, Elena, Dorotea, Dina i Ines.
Knjižničarka Karmela Živković predstavila je razredu kratki osvrt i dojam koji su ostavile na nju slijedeći naslovi Proklete hrvatice 1&2 autoric Milane Vuković Runjić, Mileva Einstein, teorija tuge autorice Slavenke Drakulić, "P.S. Volim te" autorice Cecilie Ahern i Životinjska farma autora George Orwell, te pozvala učenice da ih i same pročitaju.
Svoju najdražu knjigu ili knjigu koja ih se posebno dojmila prezentirale su u razredu svojim kolegicama.
Melani Blažinčić predstavila je roman Male žene.
Male žene dječji je roman američke spisateljice Louise May Alcott, objavljen 1868. i 1869. godine. Smatra se jednim od klasika američke književnosti. Radnja je inspirirana životom same autorice i smještena u grad Concord u državi Massachusetts za vrijeme američkog građanskog rata.
Mihaela Čolić predstavila je roman Na kraju duge.
Drugi roman irske spisateljice Cecelia Ahern, objavljen 2004. Cijeli je roman napisan u epistolarnoj strukturi u obliku pisama, e-pošte, trenutnih poruka i članaka iz novina. Od nestašnog djetinjstva do buntovnog puberteta, Rozi i Aleks su se držali zajedno kroz sito i rešeto. Ali upravo kad počnu da otkrivaju draži tinejdžerskih izlazaka u grad i propalih ljubavnih sastanaka – razdvajaju se.
Bojana Škorić predstavila je knjigu Anđeli u mojoj kosi.
To je autobiografija je suvremene irske mističarke Lorne Byrne, koja posjeduje posebne moći viđenja i govorenja s anđelima. Lorna vidi anđele i s njima razgovara još od najranijeg djetinjstva. Govori kako ih vidi u tjelesnom obliku, jasno kao što mi ostali vidimo nekoga tko stoji pored nas.
„Vaši anđeli su ti da vam pomognu. Kada počnete prihvaćati mogućnost njihova postojanja, počet ćete osjećati njihov dodir u svojem životu. Anđeli vas, zapravo, cijelo vrijeme dodiruju; navodeći vas da spoznate da su pokraj vas. Oni žele da znate kako ima mnogo više toga u životu od onoga što možemo vidjeti.“
Elena Jendrašić predstavila je roman Koraljna vrata.
Kriminalistički roman Pavla Pavličića u kojem se radnja odvija 1989. godine na Lastovu. U ovome se djelu uspostavlja veza između starije i suvremene hrvatske književnosti, isprepliće se fantastika i zbilja, a djelo je jednostavno i razumljivo. Roman je napet i zbog toga je on pravi kriminalistički roman. Glavne pripovjedačke tehnike su: monolozi, dijalozi, unutarnji monolog. Pripovjedač je u 3. licu, subjektivan i sveznajući.
Dorotea Mežnarić i Ines Rajz predstavile su roman Moj tata spava s anđelima - Mali ratni dnevnik
Roman iz tri dijela, Stjepana Tomaša komponiran kao niz dnevničkih zapisa dvanaestogodišnje Osječanke Cvijete, u vrijeme Domovinskog rata. Ona piše svoj dnevnik od prvog tjedna školske godine 1991 - 1992. koja ne počinje nastavom, nego opsadom grada. Djevojčica bilježi svoja razmišljanja i događaje oko sebe, prepričava razgovore s roditeljima i prijateljicama, uvrštava i pisma koja joj stižu, kao i pjesme koje čuje na radiju.
Dina Čizik predstavila je roman Kradljivica knjiga.
Povijesni roman australskog autora Markusa Zusaka i jedno je od njegovih najpopularnijih djela. objavljen 2005. Neponovljiva priča o ljubavi i smrti, djelo koje od svog objavljivanja oduševljava čitatelje diljem svijeta. Priču iz 1939. godine i Njemačke kojom vladaju nacisti pripovijeda sama Smrt. Roman o djevojčici i Smrti saga je o nadi i ljepoti koje opstaju usred užasa i tuge, zasluženo slavljen kao djelo koje se pamti.
U raspravu uključena je usporedba između pročitane knjige po kojoj je snimljen film i filma. Nakon sakupljenih svih dojmova i izrečenih tvrdnji došlo se do zaključka da se daje prednost knjizi, ali to ne znači da ćemo odričemo filma.
Knjigoljupci iz 3. KO pokazali su da nema mjesta panici jer knjige se još uvijek rado čitaju!!!
U petak 15.10.2021. učenice 3. KO naše škole radno su obilježile početak Mjesec hrvatske knjige nastavnim satom u spomen na oca hrvatske književnosti Marka Marulića.
Prof. hrvatskoga jezika Kristina Golubić-Smojver i školska knjižničarka Karmela Živković za učenice su pripremile zanimljivo predavanje o životu i djelu Marka Marulića. Okosnica predavanja bila je Judita. Judita je najznamenitije djelo Marka Marulića i prvi umjetnički ep hrvatske književnosti spjevan na hrvatskom jeziku. Sastoji se od šest pjevanja i ukupno 2126 dvostruko rimovanih dvanaesteraca. Napisao ju je 1501. godine, ali ne zna se sa sigurnošću zašto je knjiga tiskana 20. godina poslije ili točnije 1521. Prvi put je objavljena 13. kolovoza 1521., te za Marulićeva života još dva puta u samo 18 mjeseci.
Iz njegovog epa vidi se da je poznavao Bibliju i sve što se doticalo Biblije. Pisao ju je u korizmeno vrijeme, a to možemo saznati iz njegove posvete, a nadahnuće je dobio onog trenutka kada je počeo listati knjige Starog Zavjeta.
Za pisanje epa poslužila mu je motiv biblijske Judite, motiv lijepe udovice Judite koja prinosi veliku žrtvu za spas i obranu svoga naroda okupiranoga od neprijateljske vojske. Motiv nedužne žrtve i pobjede kroz patnju, bio je iznimno inspirativan umjetnicima, te ga je za vrijeme renesanse obradio i naš Marko Marulić u svom znamenitom epu “Judita”.
Najzanimljiviji dio nastavnog sata bila je rasprava koja se razvila na kraju sata uz pomoć prof. Kristini Golubić Smojver s učenicama o ulozi Judite i simbolu (žene) koji ona predstavlja.
Ove godine obilježavamo 500 godina od 1. izdanja Judite, Marka Marulića.
2021. godina proglašena je Godinom čitanja, a istodobno je i godina Marka Marulića koja traje do 4. mjeseca 2022.
Mjesec hrvatske knjige 2021.. - Hrvati se s knjigom!
Mjesec hrvatske knjige ove će se godine održati u okviru Godine čitanja, koja je proglašena na prijedlog Ministarstva kulture i medija s ciljem dodatne promocije knjige i čitanja. Odlučeno je da se u fokus ovogodišnje manifestacije stave hrvatski autori odnosno hrvatska knjiga, pa tema glasi Hrvatski autori u Godini čitanja, a moto Ajmo hrvati se s knjigom!
Riječ hrvati ima dvostruku konotaciju – asocira na hrvatsku književnost i na šaljiv način daje poticaj pojedincima da se uhvate ukoštac s knjigom i čitanjem, ukazujući na važnost čitanja i afirmacije hrvatske književnosti, objasnila je koordinatorica projekta Sara Džapo.
Sve obavijesti o manifestaciji dostupne su na mrežnoj stranici www.mhk.hr, čiji je sadržaj dostupan u Omotpye fontu koji olakšava čitanje osobama s disleksijom i drugim teškoćama čitanja.
url: https://www.mhk.hr/
Kviz znanja i kreativnosti se sastoji od dva dijela:
a) kviza znanja
b) izrada kreativnoga multimedijskog uratka
Kviz znanja
U kvizu znanja učenici će odgovarati online na pitanja iz sljedećih djela:
1. Jerko Mihaljević: Putar i parizer
2. Marina Vujčić: Susjed
3. Jurica Pavičić: Crvena voda
Za svaku razinu natjecanja čita se jedna knjiga više (za školsku razinu prva knjiga, za regionalnu razinu prve dvije knjige, a za nacionalnu razinu sve tri knjige)
Vremenik natjecanja:
RAZINA |
DATUM ODRŽAVANJA KVIZA |
I. ŠKOLSKA |
3. 12. 2021. |
II. REGIONALNA |
11. 3. 2022. |
III. NACIONALNA |
13. 5. 2022. |
*Iz tehničkih razloga točan datum i vrijeme mogu biti podložni manjim promjenama, kao i način provedbe (zbog COVID situacije).
Svi zainteresirani učenici/učenice koji bi voljeli sudjelovati u projekti "Mreža čitanja" neka se jave u knjižnicu do 14.10. 2021.
Pozdrav svim knjigoljupcima.
8. listopada - Dan Hrvatskoga sabora
U Hrvatskoj se 8. listopada obilježava kao spomendan - Dan Hrvatskoga sabora u sjećanje na dan kada je Sabor Republike Hrvatske 1991. godine jednoglasno donio Odluku o raskidu svih državnopravnih veza Republike Hrvatske s bivšom državom SFRJ.
Ta je značajna odluka Sabora donesena nakon što je prethodnoga dana istekao tromjesečni moratorij na hrvatsku Ustavnu odluku o samostalnosti i suverenosti koju je Sabor donio 25. lipnja 1991. Istoga dana kada je istekao moratorij na hrvatsku Odluku o samostalnosti, zrakoplovi JNA bombardirali su povijesnu jezgru Zagreba i Banske dvore u kojima je bilo smješteno tadašnje državno vodstvo na čelu s predsjednikom Franjom Tuđmanom.
Još prošle godine, 8. listopada obilježavao se kao državni blagdan - Dan neovisnosti.
Povodom Obilježavanja Dana planeta Zemlje 2021. godine učenici prvog razreda smjer cvjećar radili su na uređenju okoliša škole sadeći miomirisne trajnice.
Tijekom školske godine učenici koji se obrazuju u zanimanju cvjećar rade na uređenju i uljepšavanju školskog okoliša.
U predivnim, mirisnim, šarenim gredicama, sjedeći na klupama uživaju ne samo učenici i djelatnici škole već i stanari iz susjedne zgrade.
Ove godine u čišćenju okoliša od nepotrebnog smeća svojim kolegama priključili su se učenici 1. razreda koji se obrazuju za zanimanje CNC operatera i na taj način dali svoj doprinos u očuvanju našega planeta.
Svi radovi obavljali su se pod stručnim nadzorom nastavnice Kristine Horvat Vargović.
2021. godina proglašena je Godinom čitanja, a istodobno je i godina Marka Marulića koja traje do 4. mjeseca 2022.
Ove godine obilježavamo 500 godina od 1. izdanja Judite, Marka Marulića.
Judita je najznamenitije djelo Marka Marulića i prvi umjetnički ep hrvatske književnosti spjevan na hrvatskom jeziku. Sastoji se od šest pjevanja i ukupno 2126 dvostruko rimovanih dvanaesteraca. Napisao ju je 1501. godine, ali nezna se sa sigurnošću zašto je knjiga tiskana 20. godina poslije ili točnije 1521. Prvi put objavljena 13. kolovoza 1521., te za Marulićeva života još dva puta u samo 18 mjeseci.
Iz njegovog epa vidi se da je odlično poznavao Bibliju i sve što se doticalo Biblije. Pisao ju je u korizmeno vrijeme, a to možemo saznati iz njegove posvete, a nadahnuće je dobio onog trenutka kada je počeo listati knjige Starog Zavjeta, odnosno Bibliju. On je htio napisati djelo koje će istovremeno biti razumljivo i splitskom plemstvu, ali isto tako i splitskom puku. Marko Marulić kršćanski je pisac, koji ukazuje na važnost vjere u jednoga Boga.
Za pisanje epa poslužila mu je motiv biblijske Judite, motiv lijepe udovice Judite koja prinosi veliku žrtvu za spas i obranu svoga naroda okupiranoga od neprijateljske vojske. Motiv nedužne žrtve i pobjede kroz patnju, bio je iznimno inspirativan umjetnicima, te ga je za vrijeme renesanse obradio i naš Marko Marulić u svom znamenitom epu “Judita”.
Marulić piše o Betuliji, koja je jedva vidljiva na karti, baš u vrijeme opsade Turaka 1501. godine, slučajnost ili ne, ali Marulić je na neizravan način progovorio o napadu Turaka. Turci su silovito napredovali u svojim osvajanjima te su se nakon slamanja Bosanskog dijela približili Splitu. Smatra se kako je Marulić zapravo vidio izgubljenost u očima svojih sugrađana, gubitak nade, obeshrabrenost te je zbog toga i napisao ovo djelo kako bi ulio nadu građanima Splita.
U njemu, opisujući starozavjetnu priču, zapravo alegorijski opisuje otpor Splićana pred napadom Turaka koji se zbivao za Marulićevog života.
Važno je kako se osjećaš s obje strane ekrana – slogan je 4. Dana medijske pismenosti, koji se održavaju od 19. do 25. travnja 2021., ali s brojnim aktivnostima i tijekom svibnja.
Slogan upućuje na temu u fokusu ovogodišnjih Dana medijske pismenosti – utjecaj medija na mentalno zdravlje djece i mladih, no i dalje je posebna pažnja posvećena aktualnom problemu dezinformacija i lažnih vijesti te razvoju vještina kritičkog sagledavanja medijskih sadržaja.
Medijska pismenost može se definirati kao mogućnost pristupa, analize, kritičkog vrednovanja i stvaranja novog medijskog sadržaja. Tri su dimenzije medijske pismenosti: tehničke kompetencije, vještine te praksa kritičkog razmišljanja i proizvodnja sadržaja.
1. OBJAVLJUJETE LI TUĐE FOTOGRAFIJE NA DRUŠTVENIM MREŽAMA BEZ NJIHOVA ZNANJA?
17 Mar, 2021 | Sigurnost na internetu, Učitelji
Djeca često na društvenim mrežama objavljuju vlastite fotografije, ali i fotografije druge djece. Prije objave uvijek razmisle i pitajte druge osobe, neovisno o tome je li riječ o članovima vaše obitelji, prijateljima ili profesorima, slažu li se oni s objavom.
2. 60% SREDNJOŠKOLACA SUSRELO SE SA SEXTINGOM, SVAKI PETI I SA SEXTORTIONOM
23 Dec, 2019 | Naslovna, Sigurnost na internetu
Sexting je slanje, primanje, ili proslijeđivanje seksualno sugestivnih ili eksplicitnih sadržaja, koji uključuju pisane poruke, osobne ili tuđe fotografije i videouratke, putem mobitela ili interneta.
Sextortion je oblik ucjene koju počinitelj obavlja putem interneta i uključuje neki oblik prijetnje, najčešće da će objaviti ili proslijediti seksualno eksplicitne fotografije žrtve ako se žrtva na neki način ne uključi u daljnje seksualne aktivnosti.
3. DRUŠTVENE MREŽE ŽELE NAŠU PAŽNJU, PODATKE I NOVAC
9 Mar, 2021 | Internet, Naslovna, Problem dezinformacija
Dokumentarni film Social Dilemma redatelja Jeffa Orlowskog privukao je veliku pažnju medija i javnosti prilikom svoje premijere na Netflixu u rujnu 2020.
Redatelj u filmu kroz razgovore s bivšim zaposlenicima najpopularnijih društvenih mreža i platformi otkriva kako “zaraznost” društvenih mreža, nije nusprodukt, već njihova temeljna postavka. Promjena ljudskog ponašanja u ime profita dio je njihovog koda – beskonačno scrollanje i notifikacije čine nas neprestano aktivnima i uključenima, dok personalizirane preporuke koriste naše podatke, ne samo da bi predvidjeli, već da bi i utjecali na naše ponašanje.
Najveći doprinos dokumentarca Social Dilemma je plasiranje ove teme u mainstream medije i osvještavanje javnosti o pogubnom utjecaju poslovnih modela društvenih mreža na mentalno zdravlje korisnika i na društvo u cjelini.
Sretan i blagoslovljen Uskrs žele
Vam učenici i djelatnici Industrijsko-obrtničke škole
Virovitica
Međunarodni dan žena (skraćeno Dan žena) obilježava se 8. ožujka svake godine. Tog dana se slave ekonomska, politička i društvena postignuća pripadnica ženskog spola. Prvi Dan žena je obilježen 8. ožujka 1909. u SAD-u deklaracijom koju je donijela Socijalistička partija Amerike. Između ostalih važnih povijesnih događaja, njime se obilježava i požar u tvornici Triangle Shirtwaist u New Yorku 1911. godine kada je poginulo preko 140 žena.
KVIZ ZNANJA "MREŽA ČITANJA" REGIONALNA RAZINA
U petak 5. ožujka 2021.godine od 12.00 do 12.50 sati održana je regionalna razina kviza znanja i kreativnosti "Mreža čitanja" za srednje škole u školskoj godini 2020./2021.
To je natjecanje u znanju i kreativnosti koje organizira Hrvatska mreža školskih knjižničara, a provode ga školski knjižničari i održava se od prvih dana on-line.
Ovogodišnja tema kviza znanja i kreativnosti je: KNJIGA, KNJIŽARA, KNJIŽNICA
U kvizu znanja učenici će odgovarati on-line na pitanja iz sljedećih knjiga:
1. Nina George: Mala pariška knjižara
2. Veronica Henry: Kako pronaći ljubav u knjižari
Povjerenstvo je utvrdilo da je natjecanje bilo u potpunosti regularno.
Bodovni prag od 70% naše učenice nisu ostvarile i tako se nisu plasirale na državno natjecanje.
Iskrene čestitke na postignutim rezultatima.
Kvizu znanja pristupilo je 325 učenika. Provedbeno povjerenstvo odlučilo je da svi učenici koji su postigli 42 i više bodova od 60 mogućih, odnosno 70%, prelaze na sljedeću razinu kviza znanja.
Natjecanje nastavlja 176 učenika, a 151 učenik nije zadovoljio bodovni prag.
MJESEC HRVATSKOG JEZIKA
Kao početak Mjeseca hrvatskoga jezika uzet je Međunarodni dan materinskoga jezika 21. veljače, a završetak je 17. ožujka, na dan objave 'Deklaracije o nazivu i položaju hrvatskoga književnog jezika' iz 1967. godine. Hrvatski je sabor 1997. godine utemeljio Dane hrvatskoga jezika koji traju od 11. do 17. ožujka. Tako Mjesec hrvatskoga jezika logično zaokružuje priču materinskom hrvatskom jeziku – jeziku naše pismenosti, kulture i identiteta.
22. veljače Dan hrvatske glagoljice
21. VELJAČE- MEĐUNARODNI DAN MATERINJEG JEZIKA
Međunarodni dan materinskog jezika proglašen je 1999. godine na UNESCO-voj Općoj konferenciji, a prvi put je obilježen 21. veljače 2000. godine. Obilježavanje ovog dana bila je inicijativa Bangladeša, a datum je izabran u znak sjećanja na četiri učenika koji su ubijeni 21. veljače 1952. godine zbog kampanje za pravo na korištenje materinskog jezika, odnosno bangalskog jezika u Bangladešu, koji je tada bio dio Pakistana. Bangladeš se tada suočio s jezičkim ugnjetavanjem zapadnog Pakistana, nakon što je urdu službeno definiran kao jedinstveni nacionalni jezik.
Materinski jezik, poznat još i kao prvi jezik, je onaj jezik kojem je dijete najranije izloženo i koji predstavlja temelj za osobnu kulturu i identitet osobe. Na isti način, ako je dijete izloženo utjecajima više jezika, smatrat će ih višejezičnim odnosno poliglotom, što će biti integrirano kao dio njihove kulture.
Prema podacima Ujedinjenih naroda, ugroženo je najmanje 43% od 6.000 jezika na svijetu. Broj jezika se brzo smanjuje, pogotovo jer mnogi od njih postoje samo u usmenom obliku, a govori ih mali broj ljudi.
Prema časopisu National Geographic svakih 14 dana izumre jedan jezik.
Od 6.000 jezika u svijetu, njih 2.500 je u velikoj opasnosti od nestanka, objavio je UNESCO.
Na teritoriju Hrvatske u opasnosti od izumiranja su tri jezika.
- ISTRIOTSKI ili istroromanski,
- ISTRORUMUNJSKI
- JEZIK ARBANASA
Članak i karta ugroženih jezika - klikni OVDJE
LJUBAVNI STIHOVI HRVATSKIH PJESNIKA
Povratak (Dobriša Cesarić)
Ko zna (ah, niko, niko ništa ne zna.
Krhko je znanje!)
Možda je pao trak istine u me,
A možda su sanje.
Još bi nam mogla desiti se ljubav,
Desiti - velim,
Ali ja ne znam da li da je želim,
Ili ne želim.
U moru života što vječito kipi,
Što vječito hlapi,
Stvaraju se opet, sastaju se opet
Možda iste kapi -
I kad prođe vječnost zvjezdanijim putem,
Jedna vječnost pusta,
Mogla bi se opet u poljupcu naći
Neka ista usta.
Povratak (Antun Branko Šimić)
Ti ne slutiš
moj povratak i moju blizinu
U noći kad šumi u tvom uhu tiha mjesečina
znaj;
ne korača mjesečina oko tvoje kuće.
Ja lutam plavim stazama u tvojem vrtu.
Kad koračajući cestom mrtvo svijetlo podne
staneš
preplašena krikom čudne ptice
znaj:
to krik je moga srca s bližih obala.
I kad kroz suton vidiš crnu sjenku što se miče
s onu stranu mrke mirne vode
znaj:
ja koračam uspravan i svečan
kao pored tebe.
Samotna ljubav (Antun Gustav Matoš)
Ponoć već je prošla, svjetlo mi se gasi,
Na baršunu crnom leži teška noć;
Čelom mi se truni spomen tvojih vlasi -
Ljubavi daleka, kad ćeš, kad ćeš doć?
Otišla si. Gdje si? Ko da umrla si,
Udaljenost ima smrti tužnu moć,
Srcem srsi, strasti, dušom sumnje, strasi-
Poginut ću noćas i za dragom poć.
- Ljubav nije sreća! - znaš li kad mi reče?-
- Ljubav, to je rana, i ta rana peče,
- Ljubav boli, boli, kao život boli,
- Teško, teško onom koji jako voli. -
Nisi pravo rekla. Ljubav bol je, plamen,
Ali muči samo kad sam sam - ko kamen.
Sanjam kako idem pored tebe (Dragutin Tadijanović)
...ali kad te u daljini ugledam,
Prelazim na drugu stranu, protivnu,
Gdje me nećeš opaziti
Između prolaznika mnogih.
Pred tobom se sakrivam
Za uglove ulične
Ili za široka stabla.
U noći, sanjam kako idem pored tebe.
Međunarodni dan sjećanja na Holokaust - 27. siječnja
Dan 27. siječnja obilježava se kao Međunarodni dan sjećanja na holokaust jer je tada 1945. oslobođen koncentracijski logor Auschwitz-Birkenau, najveći i najstrašniji logor nacističke Njemačke. U njega je deportirano više od milijun i 300 tisuća ljudi iz cijele Europe, među kojima je bilo najviše Židova, a milijun i 100 tisuća ih je ubijeno. Ovim danom se želi podsjetiti na sve žrtve nacističkih režima tijekom Drugog svjetskog rata.
Lea Deutsch: Potresna priča o hrvatskoj Anne Frank
Lea Deutsch, hrvatska dječja glumica židovskog podrijetla čiji je život tragično prekinut u stočnom vagonu kada joj je bilo 16 godina, svima nam je podsjetnik i lekcija o režimima iz prošlosti koji nikada više ne smiju zaživjeti. Prisjećamo se priče o djevojčici koju nazivaju hrvatskom Anne Frank, a zbog njezina izvanserijskog talenta i hrvatskom Shirley Temple.
Nanese li vas put u zagrebačku Gundulićevu ulicu ispred broja 29, nasmiješite se, napravite okret i – naklonite.
Jer upravo je to pred publikom koja joj je oduševljeno klicala radila Lea Deutsch, najmlađa glumica koja je stala na daske zagrebačkog HNK-a, a koja je sa svojom obitelji živjela u stanu u Gundulićevoj.
No Lein let među zvijezdama i svjetska karijera koju su mnogi predviđali ovom čudu od djeteta grubo su prekinuti 1941., kada je 16-godišnja Lea odvedena u koncentracijski logor Auschwitz.
Sjedila je nepomično na klupi nasuprot HNK-a odjevena u kaput uzorka riblje kosti s našivenom žutom Davidovom zvijezdom, gotovo je prekrivajući rukom i satima gledala u zgradu u kojoj je nekoć bila zvijezda, a sada nije smjela ni ući u nju.
--C.Relja Bašić
Lea Dragica Deutsch (u to vrijeme prezime se pisalo i Dajč) rođena je 1927. godine u Zagrebu, a na daske HNK-a prvi put stala je s pet godina kao članica kazališne skupine Dječje carstvo.
Prva njezina uloga bila je uloga Priske u predstavi "Graničari" Josipa Freudenreicha, a potom su uslijedile brojne uloge u dječjim predstavama poput "Pred izlazak sunca" G. Hauptmanna i "Sestra Beatrice" M. Maeterlincka.
Lea je vrlo brzo očarana publiku svojim glumačkim, ali i plesnim talentom. Izvanredna umješnost priskrbila joj je nadimak hrvatska Shirley Temple, koja je u isto vrijeme bila dječja zvijezda u Hollywoodu.
Tito Strozzi, hrvatski glumac, redatelj i pisac, za malu je Leu napisao, a Josip Deči, pionir filmske glazbe u Hrvatskoj, uglazbio operetu "Čudo od djeteta".
Knjiga Pavla Cindrića 'Lea Deutsch: Zagrebačka Anne Frank'(Foto: Zeljko Hladika/PIXSELL)
Sretan Božić i svako dobro u novoj 2021. godini žele
Vam učenici i djelatnici Industrijsko-obrtničke škole
Virovitica
Školsko natjecanje Čitanjem do zvijezda održalo se u petak, 11. prosinca 2020.
To je natjecanje u znanju i kreativnosti koje organizira Hrvatska mreža školskih knjižničara, a provode ga školski knjižničari. Ukupno prijavljenih za kviz znanja je 416 učenika/ca. Na slijedeću razinu plasiralo se 366 učenika/ca.
Na kvizu znanja učenici su pristupili on-line kvizu i odgovarali na pitanja vezana za književno djelo
1. Nina George:Mala pariška knjižara
S obzirom na situaciju s COVID-19 i preporuku za pridržavanje epidemioloških naputaka na školsko natjecanje pristupilo je troje od jedanaest prijavljenih učenica.
Povjerenstvo je utvrdilo da je natjecanje bilo u potpunosti regularno.
Na regionalnu razinu natjecanja plasirale su se dvije učenica Renata Dorić i Sara Babić iz 4.KOZ. Iskrene čestitke na postignutim rezultatima i puno uspjeha na regionalnom natjecanju.
Povjerenstvo za provedbu natjecanja
18. STUDENI SJEĆENJE NA ŽRTVE VUKOVARA
TO SMO MOGLI BITI MI
Prvi red: Josip Kovačić, Siniša Rajković, Martina Štefančić, Sabahudin Gršić, Tomislav Mikloš, Mario Kolarić,
Drugi red: Damir Pakšec, Dario Pakšec, Josip Bandić, Boris Vaselek, Dragutin Balog, Igor Kačić
„Htjela sam odati počast žrtvi vršnjaka i njihovih roditelja iz Vukovara. Žalosti me što su samo za dva zabilježena slučaja ubojstva donesene presude. Povijest se možda ružno poigrala nevinim dječjim životima, ali njihova imena i priče nisu zaboravljeni.“
Priča autorica knjige “Mama, ne vidim nebo” Ani Galović koja se istraživanjem manje poznatih tema o Vukovaru bavi godinama.
Mama, ne vidim nebo – Prekinuta vukovarska djetinjstva 1991./1992.
U vrijeme bitke za Vukovar 1991. do sredine 1992. godine pod okupacijom i vlasti tzv. SAO Krajine, te prisutnosti UNPROFOR-a ubijeno je 34 vukovarske djece. 34 mlađih od 18 godina od kolovoza 1991. do srpnja 1992. godine. Vukovarska djeca ratnu su stvarnost osjećala kao i odrasli. Bez sigurnosti, često bez osnovnih životnih i higijenskih uvjeta, hrane i adekvatne odjeće. Na jednom kraju Domovine neka sretnija su bojala slikovnice, bezbrižno skakutala bacajući kamenčiće i igrajući se školice s prijateljima, dok su mali Vukovarci sa svojim supatnicima u skloništu brojili zvukove letećih projektila i dane obojene sivilom. Njihove dječje snove pratio je ustajao miris podruma, izmiješan zvukovima tihog tranzistora i molitve, a umjesto svježeg zraka i igre na nekoj ledini, oblake su vidjeli samo u mjehurićima dima cigarete s usana nekog nepoznatog vojnika, nalik na vlastitog oca. No, priča o mojim vršnjacima, o vukovarskoj mladosti i onim najmanjima, nalik je onom mračnom putu u kojem su najviše dali, svom gradu, svojoj Domovini, a zauvijek ostali kakvima ih pamtimo – djeca. Otrgnuti iz topline obiteljskog zagrljaja, bez prvih izgovorenih riječi, veselih odlazaka na vrtićke priredbe, bez zvuka školskog zvona, povlačenja ispletenih pletenica simpatiji pod odmorom, nogometna igrališta ostala su prazna bez svojih kapetana, a veslački čamci bez svojih kormilara. Na pragu života bez mladosti, dio njih nikada nije stigao uhvatiti poljubac djevojke poslije odlaska u kino, one nikada nisu jedna drugoj posudile cipele i lak za nokte…Ono što bi kao ponos kroz godine nekog grada krasilo u napretku mladih športaša, umjetnika, profesora, znanstvenika, obiteljskih ljudi mi smo pokopali u vukovarsku crnu zemlju… Djeca, čije obitelji i danas o tome jedva mogu prozboriti. Danas, pred 25 obljetnicu VRO Oluja s ponosom se sjećamo svakog časnog pripadnika hrvatske vojske koji su godinama branili našu Domovinu od velikosrpske agresije mržnje i zla. Kruna žrtve njihove mladosti je naša sloboda i zavjet da se nigdje ne ponovi zločin nad djecom kao što je ovaj nad malim Vukovarcima. Olujom su taj zavjet ostvarili. Moji vršnjaci, djeca žrtve rata zaslužuju dostojanstveno poštovanje i sjećanje. U ovih 30 godina rijetko su i premalo spominjani. Nakon dvije godine rada u tisku je moja druga autorska knjiga “Mama, ne vidim nebo” prekinuta vukovarska djetinjstva 1991./1992. u izdanju Matice hrvatske Ogranak Bizovac u kojoj su opisane 34 biografije spomenute vukovarske djece, te uz neizmjernu podršku grada Vukovara.
Ova knjiga nije poziv niti ideja protiv ljudskosti koju svako biće nosi u sebi, ovo je priča o životima nevinih kroz vrijeme, o beskrajnoj dječjoj ljubavi, ratnom zločinu i nepravdi, ali i o zaboravu koji ne smije doći kako više nikada i nigdje ne bismo pisali o novim prekinutim djetinjstvima.
U spomen 25 obljetnici veličanstvene pobjede Hrvatske vojske u VRO “Oluja 95.” – Danu domovinske zahvalnosti i Danu hrvatskih branitelja.
u Vukovaru 3. kolovoza 2020. godine
Ani Galović
Tragične sudbine: Prekinuta djetinjstva
Njezine priče predložak su za predstavljenu izložbu fotografija i ilustracija koje se bave sudbinama 34 ubijene djece. Neke sudbine možete pročitati ispod na poveznici.
Interliber on-line
https://knjigasvimaisvuda.znk.hr/
https://hena-com.hr/?gclid=EAIaIQobChMIor6Dno2H7QIV9BkGAB0SLAE9EAAYASAAEgL6ofD_BwE
Mjesec hrvatske knjige 2020.. - Razlistaj se!
Nacionalna manifestacija Mjesec hrvatske knjige, posvećena prije svega knjizi, ali i knjižnicama, već 25 godina održava se od 15. listopada do 15. studenog. To je razdoblje kada se nastoji intenzivnije govoriti o knjizi i čitanju, ali i knjižnicama kao mjestima javnog i slobodnog pristupa.
Razlistaj se! moto je ovogodišnjeg Mjeseca hrvatske knjige posvećenog planetu Zemlji, a u povodu 50. obljetnice obilježavanja Dana planeta Zemlje.
I ove godine naša škola prijavila se za sudjelovanje u projektu „Čitanjem do zvijezda“ koji se od ove školske godine naziva
„MREŽA ČITANJA“.
Ove godine čita se:
Svi zainteresirani učenici/učenice koji bi voljeli sudjelovati u projekti "Mreža čitanja" neka se jave u knjižnicu do 30.10. 2020.
Pozdrav svim knjigoljupcima.
8. listopada - Dan Hrvatskoga sabora
U Hrvatskoj se 8. listopada obilježava kao spomendan - Dan Hrvatskoga sabora u sjećanje na dan kada je Sabor Republike Hrvatske 1991. godine jednoglasno donio Odluku o raskidu svih državnopravnih veza Republike Hrvatske s bivšom državom SFRJ.
Ta je značajna odluka Sabora donesena nakon što je prethodnoga dana istekao tromjesečni moratorij na hrvatsku Ustavnu odluku o samostalnosti i suverenosti koju je Sabor donio 25. lipnja 1991. Istoga dana kada je istekao moratorij na hrvatsku Odluku o samostalnosti, zrakoplovi JNA bombardirali su povijesnu jezgru Zagreba i Banske dvore u kojima je bilo smješteno tadašnje državno vodstvo na čelu s predsjednikom Franjom Tuđmanom.
Još prošle godine, 8. listopada obilježavao se kao državni blagdan - Dan neovisnosti.
23. travnja - Svjetski dan knjige i autorskog prava
Svjetski dan knjige i autorskih prava obilježava se 23. travnja svake godine kao simboličan datum u svjetskoj književnosti jer su toga dana 1616. godine preminuli Miguel de Cervantes i William Shakespeare te se sama zamisao zasniva na katalonskom običaju darivanja knjiga i ruža na dan Svetog Jurja.
Odluka o obilježavanju Svjetskoga dana knjige i autorskih prava donesena je na Općoj konferenciji UNESCO-a održanoj u Parizu 1995. godine. Cilj obilježavanja Svjetskog dana knjige je svakoga, a posebno mlade, potaknuti na čitanje te promicati izdavaštvo i zaštitu intelektualnog vlasništva putem zaštite autorskih prava. UNESCO se u tome oslanja na pomoć brojnih izdavača, knjižara i učitelja.
DAN PLANETA ZEMLJE
Dan planeta Zemlje, 22. travnja, ove je godine na svoj 50. rođendan u znaku klimatskih promjena i obilježava se pod sloganom "Djelovanje u borbi protiv klimatskih promjena i ublažavanju njihovih posljedica".
U Ministarstvu zaštite okoliša i energetike kažu kako je ta tema izuzetno aktualna u cijelom svijetu, posebice u Europi s obzirom da je Europska komisija krajem prošle godine predstavila Europski zeleni plan kojim EU potvrđuje predanost u suočavanju s izazovima u području klime i okoliša.
"Ambiciozni ciljevi, mjere i inicijative postavljene Europskim zelenim planom trebali bi ispuniti ciljeve održivog razvoja, osigurati zelenu i pravednu tranziciju i omogućiti da do 2050. Europa postane klimatski neutralni kontinent. To je nova strategija rasta kojom se EU nastoji preobraziti u prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast nije povezan s nerazboritom upotrebom resursa. Nastoji se zaštititi, očuvati i poboljšati stanje bioraznolikosti - prirodnog kapitala EU te zaštititi zdravlje i dobrobit građana od rizika povezanih s okolišem i utjecaja okoliša na njih, dodaju", ističu iz Ministarstva.
…Trebamo zeleni oporavak i lidere koji su ga u stanju provesti", poručuju iz Greenpeacea.
Iz Svjetske organizacije za zaštitu prirode WWF pozivaju donositelje odluka na usvajanje ambicioznih i konkretnih planova za zelenu i održivu budućnost. Tvrde kako se čovječanstvo nalazi između dvije krize - zdravstvene, uzrokovane koronavirusom te klimatske, čija je posljedica, između ostalog, pad biološke raznolikosti, a obje predstavljaju prijetnju za čovječanstvo.
Ističu kako najnoviji izvještaj Copernicusa, programa EU za promatranje Zemlje, pokazuje kako je 2019. bila najtoplija godina od početka mjerenja.
"Zemlja je danas na izmaku snage zbog posljedica čovjekova djelovanja i nepromišljene eksploatacije zemljinih resursa", upozorava WWF.
Autor: Hina
ČITANJEM DO ZVIJEZDA
Regionalno natjecanje Čitanjem do zvijezda je u petak, 6. ožujka 2020. u 12 sati.
1. KNJIGA KOJU ČITAMO JE
"Vodić kroz galaksiju za autostopere"
1. D. Adams: Vodič kroz galaksiju za autostopere – britanski je znanstvenofantastični satirični roman i prva od "trilogije od pet knjiga" koju je napisao Douglas Adams. Prvi put je objavljena 1979.
Toga je četvrtka ostao bez kuće jer ju je lokalno vijeće odlučilo srušiti i sagraditi obilaznicu.
Odmah potom saznao je da njegov najbolji prijatelj Ford Prefect nije besposleni glumac, a ni zemaljac, već izvanzemaljac koji već petnaest godina istražuje naš planet ne bi li napisao članak za novo izdanje galaktički popularnog Vodiča kroz Galaksiju za autostopere, svojevrsne enciklopedije za intergalaktičke putnike.
Arthuru Dentu učinilo se da je upravo doživio smak svijeta – previše loših informacija u kratkom vremenu. No kad mu Ford Prefect otkrije da je na pomolu pravi pravcati smak svijeta i da će za trenutak-dva Zemlja biti razrušena zbog gradnje hipersvemirske ekspresne obilaznice kroz Sunčev sustav, Arthuru Dentu ne preostane ništa drugo nego s prijateljem izvanzemaljcem otputovati u crnu ozvjezdanu prazninu...
2. KNJIGA KOJU ČITAMO JE
"Farenheit 451"
Guy Montag je vatrogasac posebne vrste. U njegovu svijetu, hipotetskoj i nedefiniranoj budućnosti („nakon 1960.“), u kojem vlada televizija, a književnost je na rubu izumiranja, vatrogasci radije podmeću požare umjesto da ih gase. Njihov je posao uništiti najnezakonitije stvari, otisnute knjige, zajednoa s kućama u kojima ih se skriva.
Napisan još 1953. godine, tada futuristički znanstveno-fantastički roman, danas savršeno odgovara stvarnosti. Bradburyjeva vizija budućnosti gotovo je proročanska – današnji svijet i onaj o kojem je Bradbury pisao prije toliko godina, slični su do mjere koja šokira. Bradburyjev svijet budućnosti sastoji se od golemih ekrana na kojima se neprekidno prikazuju interaktivne tv-sapunice, ljudi se kreću potpuno nesvjesni okruženja, s mini slušalicama u ušima, a knjige su zabranjene i spaljuju se, jer ljude navode na razmišljanje i čine ih nesretnima. Dobrodošli u društvo zabave i zaborava, prepustimo se vladavini elita koje će nas nesvjesne odvesti u nove ratove. Zakoračimo hrabro u propast.
- 60 pitanja (40 pitanja vezanih uz polazni tekst + 20 pitanja faktografskog tipa) - 50 minuta
- pitanja se odnose na prve dvije knjige s popisa, naslovi nisu nužno zastupljeni istim brojem pitanja ( 30 pitanja svaka knjiga - 20 pitanja vezanih uz polazni tekst + 10 pitanja faktografskog tipa)
- autorice/autori pitanja odabiru za svaku knjigu polazni tekst ili više njih (do pola kartice teksta) uz tekst/tekstove vežu 20 pitanja prema vlastitom odabiru: točno-netočno (5), nadopuna (5) i odabir ponuđenih odgovora (10)
- ostalih 10 pitanja su faktografskog tipa i zahtijevaju unaprijed predviđene odgovore - točno-netočno (3), nadopuna (3) i odabir ponuđenih odgovora (4)
- pitanja su sastavljena na temelju radnje (fabule) + pitanja o piscu, prevoditelju , ilustratoru (ako postoje ilustracije) te dodatna pitanja o žanru
DODATNA LITERATURA I INTERNETSKI IZVORI ZA REGIONALNU RAZINU ČDZ ZA SŠ 2019./2020.
Prva knjiga s popisa: A. Douglas: Vodič kroz galaksiju za autostopere
Izdanje knjige po kojem se sastavljaju pitanja:
Adams, Douglas. Vodič kroz galaksiju za autostopere. Zagrebačka naklada : Zagreb, 2004.
Linkovi za dodatna pitanja:
https://direktno.hr/zivot/vodic-kroz-galaksiju-za-autostopere-jedna-od-najcudnijih-knjiga-ikad-1292/
https://hr.wikipedia.org/wiki/Douglas_Adams
https://proleksis.lzmk.hr/51067/
Druga knjiga s popisa: Ray Bradbbury: "Fahrenheit 451"
Izdanje knjige po kojem se sastavljaju pitanja:
Ray Bradbbury: "Fahrenheit 451", Vorto Palabra, Zagreb, srpanj 2019. (1. izdanje)
Literatura za dodatna pitanja:
Dragica Dujmović Markusi, Sandra Rossetti-Bazdan: "Književni vremeplov", čitanka za prvi razred strukovnih škola (105 sati godišnje), Profil Klett, Zagreb, 2019. (1. izdanje)
Linkza dodatna pitanja: https://www.booksa.hr/vijesti/sve/umro-ray-bradbury
22. veljače Dan hrvatske glagoljice
![](/upload/ss-industrijskoobrtnicka-vt/images/multistatic/27/Image/600px%20%20%20%20-Bascanska_ploca%20copy.jpg)
![](/upload/ss-industrijskoobrtnicka-vt/images/multistatic/27/Image/mjesec-hrvatskog-jezika-1-638.jpg)
21. veljače Međunarodnim danom materinskoga jezika
UNESCO je 1999. godine na 30. zasjedanju Glavne skupštine na prijedlog Bangladeša proglasio dan 21. veljače Međunarodnim danom materinskoga jezika. Važnost toga dana potvrđena je godine 2001. aklamacijom na 31. Glavnoj skupštini. Tada je usvojena Deklaracija o kulturnoj različitosti, gdje u 5. članu piše: »…svakoj se osobi mora omogućiti izražavanje i stvaranje djela na jeziku koji izabere, posebice na materinskome jeziku…« Od tada se svake godine slavi u svijetu Međunarodni dan materinskoga jezika kao jedan od zajedničkih simbola ravnopravnosti svih naroda (na žalost, u praksi još uvijek nepostignute).
Sretan Božić i svako dobro u novoj 2020. godini žele
Vam učenici i djelatnici Industrijsko-obrtničke škole
Virovitica
Ovogodišnja tema kviza znanja i kreativnosti je "SF LITERATURA ZA MLADE".
Školsko natjecanje Čitanjem do zvijezda održalo se u petak, 13. prosinca 2018.
To je natjecanje u znanju i kreativnosti koje organizira Hrvatska mreža školskih knjižničara, a provode ga školski knjižničari. Ukupno prijavljenih za kviz znanja je 424 učenika/ca iz 70 srednjih škola iz Hrvatske i 3 iz Vojvodine. Prosječan postotak riješenosti testa je 75%. Na slijedeću razinu plasiralo se 339 učenika/ca dok njih 85 nije zadovoljilo bodovni prag.
U kvizu znanja učenici će odgovarati on-line na pitanja iz sljedeće knjige.
1. D. Adams: Vodič kroz galaksiju za autostopere – britanski je znanstvenofantastični satirični roman i prva od "trilogije od pet knjiga" koju je napisao Douglas Adams. Prvi put je objavljena 1979.
Na školsko natjecanje pristupilo je deset od jedanaest prijavljenih učenica.
Povjerenstvo, u sastavu: Lucijana Živković, prof., i Kristina Golubić Smojver, prof., utvrdilo je da je natjecanju pristupilo deset učenica, te da je natjecanje bilo u potpunosti regularno.
Za prolaz na višu razinu natjecanja trebalo je riješiti 60% testa. Svi učenici koji su odgovorili na minimalno 30 pitanja plasirali su se dalje.
Na regionalnu razinu natjecanja plasiralo se osam učenica. Iskrene čestitke na postignutim rezultatima i puno uspjeha na regionalnom natjecanju.
Povjerenstvo za provedbu natjecanja
NAŠIH PRVIH 115 GODINA
U petak 17. svibnja 2019. učenici i djelatnici Industrijsko-obrtničke škole Virovitica obilježili su značajan ljubilej 115 godina postojanja škole za obrazovanje učenika u obrtničkim zanimanjima.
Učenice Selme Pervić iz 3. kozmetičara i Marte Šelimber iz 4. kozmetičara uljepšali su hol škole svojim likovnim radovima povodom Dana škole.
Kroz pjesmu, ples, igrokaz i reviju frizura te oslikavanja lica i tijela učenici su na najljepši način obilježili svoj dan Dan Industrijsko-obrtničke škole Virovitica.
ČITANJEM DO ZVIJEZDA
To je natjecanje u znanju i kreativnosti koje organizira Hrvatska mreža školskih knjižničara, a provode ga školski knjižničari.
Nacionalno natjecanje Čitanjem do zvijezda održano je u petak, 10. svibnja 2019.
1. KNJIGA KOJU SMO ČITALI JE
"Kita boli more"
Kita boli more vrckava je i presmiješna Kishono-va uputa turist-jadnicima koji se drznu putovati po svijetu. U njoj možete doznati kako je turizam postao masovni pokret u nekim zemljama, kako s ponešto muke dobiti popust na talijanskim željeznicama, kako se lako odričemo turističkog imuniteta i doživljavamo gastronomsku katastro-fu, kako je pokrenuto pitanje manjinske politike bikova u koridi, te o besmislenoj britanskoj sklo-nosti tradiciji i o tome kako su Amerikanci postali duševno neuravnoteženi. Putujući s Kishonom po Italiji, Španjolskoj, Veli-koj Britaniji, Austriji, Americi... shvatit ćete i to da vas opuštanje vodi u "pakao" te da svakom turistu na svijetu apriori valja izraziti sućut. Kishonove priče lijek su na ljutu ranu naših histe-ričnih i katkad neveselih života.
2. KNJIGA KOJU SMO ČITALI JE
"Afrika-misija na crnom kontinentu"
Objavljena već na Hrvatskoj televiziji, putopisna kazivanja novinara i snimatelja Mire Aščića ukoričena su i u knjizi. Otputovavši na poziv hrvatskoga Misijskoga ureda u Kongo, Miro Aščić nije samo bilježio nego je i živio svoju Afriku pokušavajući iz dana u dan uhvatiti to srce bijede, neizmjerna prirodnoga bogatstva i jednako tolike neizmjerne boli i patnje stanovnika koje još pokoravaju velike, nekoć kolonijalne, a sada neokolonijalne sile.
Otisnuvši se u Kongo, Ruandu, Keniju, na Zanzibar, oboružan samo kamerom, Miro Aščić ne podastire nam u knjizi samo veliku upućenost u ono o čemu piše nego zadire u samo srce Afrike, kao da piše neki svoj pledoaje za napaćeni kontinent. On u Africi ne traži, za razliku od belgijskih, francuskih ili novovjekih američkih osvajača ono što bi uzeo, nego ono što bi dao.
Neodoljivo se stoga nameće parafraza iz nastupnoga govora američkoga predsjednika Johna F. Kennedyja koji je sugrađanima poručio da se ne pitaju što će im domovina dati, nego što će oni dati njoj.
3. KNJIGA KOJU SMO ČITALI JE
"Pravi se da ovo nisi vidio"
Nagrađeni roman Pravi se da ovo nisi vidio Hrvoja Šalkovića.
Domagoj Krugman, glavni lik romana, tipičan je luzer - on taksira bogate bezveznjake u Melbourneu (ili bilo kojem gradu na svijetu) i trati svoj život naoko ni prema čemu upravljen, pati od kroničnog socijalnog nepovjerenja i rutinske životne inercije. Sve dok u njegov život ne uleti Charlie, guba frajer koji ga vodi na putovanje Zapadom. Jedini orijentir koji imaju na tom putu jest bijeg od dosade i obračun s njom kada pokuša zagospodariti.
Energizam ovog romana ceste, neobuzdani rock ritmovi, literarne i glazbene asocijacije, stav da život uglavnom nema smisla čekaš li ga da dođe, te uspjeli mudrosni podteksti mitologiziraju i hrabre čovjekove pokušaje da otkrije ono uspavano ja koje čuči u njemu dok ga nešto ne pokrene. Kilometri koji ostaju za njim, otvaraju mu one koje su ispred njega. Životna filozofija Šalkovićevih likova neosporno će privući čitatelje, kao i, uostalom, neosporni autorovi literarni dometi.
Pitanja u kvizu obuhvaćaju fabulu i likove iz tih književna djela te životopise autora, pitanja vezana za ilustratore i kritike tih književnih djela.
Učenice Industrijsko-obrtničke škole Virovitica koje su sudjelovale na Državnom natjecanju Čitanjem do zvijezda su iz
3. razreda kozmetičara Valentina Kršić, Selma Pervić i Patricija Škudar,
2. razreda kozmetičara Sara Babić i Renata Dorić.
Povjerenstvo, u sastavu: Lucijana Živković, prof., Kristina Golubić-Smojver,prof. i Mirjana Kotramanović, knjižničarka u Gradskoj knjižnici i čitaonici Virovitica kao vanjski član pratilo regularnost natjecanja i utvrdilo da je natjecanju pristupilo pet učenica te da je natjecanje bilo u potpunosti regularno.
Za natjecanje učenice je pripremala knjižničarka Karmela Živković.
Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje 2013. godine pokrenuo je posebnu manifestaciju Mjesec hrvatskoga jezika, a Međunarodni dan materinskoga jezika 21. veljače uzet je kao početak Mjeseca hrvatskoga jezika. Završetak je 17. ožujka, na dan objave ‘Deklaracije o nazivu i položaju hrvatskoga književnog jezika’ iz 1967. godine. Hrvatski je sabor 1997. godine utemeljio Dane hrvatskoga jezika koji traju od 11. do 17. ožujka. Tako Mjesec hrvatskoga jezika zaokružuje priču o hrvatskom jeziku – jeziku naše pismenosti, kulture i identiteta.
Manifestacijom Dani hrvatskoga jezika želi se istaknuti važnost očuvanja materinskoga jezika, svih njegovih narječja i dijalekata te upoznati javnost s bogatom hrvatskom jezičnom baštinom i sjajnom jezičnom poviješću. Slobodno se razvija, njime se slobodno piše i govori, a od 1. srpnja 2012. postao je i službeni jezik Europske unije. Dani hrvatskoga jezika slave se od 1991. godine.
Ovom prigodom učenice 1. razreda kozmetičara nastavu su imale u školskoj knjižnici. Prof. hrvatskoga jezika Kristina Golubić-Smojver i školska knjižničarka Karmela Živković za učenice su pripremile raznovrsne zadatke.
Učenice 1. razreda su istraživale povijest hrvatskoga jezika i trebale se pokriti povijesno razdoblje od prvih tragova pismenosti na hrvatskom jeziku do 19. st. iz različitih izvora te o tome izradile kreativne plakate koje su prezentirali svojim kolegicama i naučile ih novim spoznajama. Mala izložba s njihovim radovima upriličena je i u školskom holu i školskoj knjižnici.
Ove je godine Institut uz potporu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, Matice hrvatske, Staroslavenskoga instituta, Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu i Društva prijatelja glagoljice pokrenuo „Dan hrvatske glagoljice“ kao posvetu hrvatskomu jeziku i pismenosti.
Prva hrvatska knjiga tiskana na glagoljici 22. veljače 1483. bila je Misal po zaklonu rimskoga dvora. Taj je datum u povijesti hrvatskoga jezika, ali i u hrvatskoj povijesti vrlo značajan pa je Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje pokrneuo inicijativu da se taj datum proglasi Danom hrvatske glagoljice i glagoljaštva.
Dani hrvatske glagoljice su kao manifestacija i pokrenuti radi popularizacije jednog od najprepoznatljivijih obilježja hrvatske kulture i pismenosti.
Iz Instituta za hrvatski jezik i jezikoslovlje su otišli i korak dalje pa su hrvastkom saboru predložili da se u zakon o blagdanima unese i novi spomendan. Dan hrvatske glagoljice – 22. veljače.
Institut će u Mjesecu hrvatskoga jezika predstaviti mrežno izdanje Hrvatske školske gramatike na adresi gramatika.hr, a predstavit će i Hrvatski pravopis kao aplikaciju za pametne telefone.
Međunarodni dan žena (skraćeno Dan žena) obilježava se 8. ožujka svake godine. Tog dana se slave ekonomska, politička i društvena dostignuća pripadnica ženskog spola. Prvi Dan žena je obilježen 8. ožujka 1909. u SAD-u deklaracijom koju je donijela Socijalistička partija Amerike. Između ostalih važnih povijesnih događaja, njime se obilježava i požar u tvornici Triangle Shirtwaist u New Yorku 1911. godine kada je poginulo preko 140 žena.
Godine 1975., koja je proglašena Međunarodnom godinom žene, UN su službeno počeli obilježavati Međunarodni dan žena.
Regionalno natjecanje Čitanjem do zvijezda održalo se u petak, 1. ožujka 2019.
To je natjecanje u znanju i kreativnosti koje organizira Hrvatska mreža školskih knjižničara, a provode ga školski knjižničari.
Ovogodišnja tema kviza znanja i kreativnosti je "Putopisi". U kvizu znanja učenici će odgovarati on-line na pitanja.
Za regionalnu razinu učenici su trebali pročitati:
1. Ephraim Kishon: Kita boli more -Satiričan putopis u kojemu pisac na šaljiv način opisuje svoja putovanja.
2. Miro Aščić: Afrika-misija na crnom kontinentu-putopisna kazivanja novinara i snimatelja Mire Aščića o ljepoti, bijedi, životu i iskorištavanju prirodnih resursa Afrike od strane bivših kolonijalnih sila ukoričena su u knjizi.
Povjerenstvo, u sastavu: Lucijana Živković, prof., i Kristina Golubić Smojver, prof., utvrdilo je da je natjecanju pristupilo osam učenica Sara Babić, Renata Dorić, Marija Jaković iz 2.KO. Valentina Kršić, Sara Pavelić, Selma Pervić, Patricija Škudar, Katarina Zidarić iz 3.KO, te da je natjecanje bilo u potpunosti regularno.
Provedbeno povjerenstvo je odredilo bodovni prag (45 i više bodova) za održanu regionalnu razinu kviza - svi učenici koji su postigli 45 i više bodova tj. 75% i više točnih odgovora prelaze u sljedeću razinu natjecanja.
Na državno natjecanje plasirale su se slijedeće učenice Sara Babić, Renata Dorić iz 2.KO. Valentina Kršić, Selma Pervić, Patricija Škudar iz 3.KO.
Iskrene čestitke na postignutim rezultatima i puno uspjeha na slijedećoj razini natjecanja.
Povjerenstvo za provedbu natjecanja
ČITANJEM DO ZVIJEZDA
Regionalno natjecanje Čitanjem do zvijezda je u petak, 1. ožujka 2019. u 12 sati.
1. KNJIGA KOJU ČITAMO JE
"Kita boli more"
Kita boli more vrckava je i presmiješna Kishono-va uputa turist-jadnicima koji se drznu putovati po svijetu. U njoj možete doznati kako je turizam postao masovni pokret u nekim zemljama, kako s ponešto muke dobiti popust na talijanskim željeznicama, kako se lako odričemo turističkog imuniteta i doživljavamo gastronomsku katastro-fu, kako je pokrenuto pitanje manjinske politike bikova u koridi, te o besmislenoj britanskoj sklo-nosti tradiciji i o tome kako su Amerikanci postali duševno neuravnoteženi. Putujući s Kishonom po Italiji, Španjolskoj, Veli-koj Britaniji, Austriji, Americi... shvatit ćete i to da vas opuštanje vodi u "pakao" te da svakom turistu na svijetu apriori valja izraziti sućut. Kishonove priče lijek su na ljutu ranu naših histe-ričnih i katkad neveselih života.
2. KNJIGA KOJU ČITAMO JE
"Afrika-misija na crnom kontinentu"
Objavljena već na Hrvatskoj televiziji, putopisna kazivanja novinara i snimatelja Mire Aščića ukoričena su i u knjizi. Otputovavši na poziv hrvatskoga Misijskoga ureda u Kongo, Miro Aščić nije samo bilježio nego je i živio svoju Afriku pokušavajući iz dana u dan uhvatiti to srce bijede, neizmjerna prirodnoga bogatstva i jednako tolike neizmjerne boli i patnje stanovnika koje još pokoravaju velike, nekoć kolonijalne, a sada neokolonijalne sile.
Otisnuvši se u Kongo, Ruandu, Keniju, na Zanzibar, oboružan samo kamerom, Miro Aščić ne podastire nam u knjizi samo veliku upućenost u ono o čemu piše nego zadire u samo srce Afrike, kao da piše neki svoj pledoaje za napaćeni kontinent. On u Africi ne traži, za razliku od belgijskih, francuskih ili novovjekih američkih osvajača ono što bi uzeo, nego ono što bi dao.
Neodoljivo se stoga nameće parafraza iz nastupnoga govora američkoga predsjednika Johna F. Kennedyja koji je sugrađanima poručio da se ne pitaju što će im domovina dati, nego što će oni dati njoj.
Međunarodni dan materinskog jezika
21. veljače
Međunarodni dan materinskog jezika - 21. veljače - UNESCO od 2000. organizira u čast gotovo 6.000 jezika koji se govore diljem svijeta. Cilj je obilježavanja današnjega dana promicanje jezične raznolikosti i višejezičnoga obrazovanja.
“Usisati jezik s materinskim mlijekom kaže tko misli da izvrsno govori svoj jezik zahvaljujući svojemu podrijetlu i tko misli da je baš onaj jezik kojemu ga je mati naučila jedini pravi, čisti i prihvatljivi. Ta je zabluda česta u nas, osobito u štokavaca – budući da je hrvatski književni jezik štokavski stiliziran, izvorni štokavci misle da samo oni znaju pravilno govoriti. Naravno da tomu nije tako, jer književni jezik svi moramo učiti i nema osobe koja ga progovara spontano”, objašnjava prof. dr. sc. Ham.
Jezik kojim prvim progovorimo može biti čakavski, kajkavski ili štokavski. Te smo činjenice manje svjesni jer će i čakavac i kajkavac, kao i štokavac, za svoj materinski jezik reći da je hrvatski bez obzira na njegovu narječnu pripadnost.
Sretan Božić i svako dobro u novoj 2019. godini žele
Vam učenici i djelatnici Industrijsko-obrtničke škole
Virovitica
ČITANJEM DO ZVIJEZDA
Održano je školsko natjecanje Čitanjem do zvijezda u petak, 07. prosinca 2018.
To je natjecanje u znanju i kreativnosti koje organizira Hrvatska mreža školskih knjižničara, a provode ga školski knjižničari. Ukupno prijavljenih za kviz znanja je 394 učenika iz 75 srednjih škola.
Ovogodišnja tema kviza znanja i kreativnosti je "Putopisi". U kvizu znanja učenici će odgovarati on-line na pitanja iz sljedeće knjige.
1. Ephraim Kishon: Kita boli more -Satiričan putopis u kojemu pisac na šaljiv način opisuje svoja putovanja.
Na školsko natjecanje pristupilo je osam od devet prijavljenih učenica.
Povjerenstvo, u sastavu: Lucijana Živković, prof., i Kristina Golubić Smojver, prof., utvrdilo je da je natjecanju pristupilo osam učenica Sara Babić, Renata Dorić, Marija Jaković iz 2.KO. Valentina Kršić, Sara Pavelić, Selma Pervić, Patricija Škudar, Katarina Zidarić iz 3.KO, te da je natjecanje bilo u potpunosti regularno. Za prolaz na županijsko natjecanje trebalo je riješiti 70% pitanja tj. imati 35 od 50 točnih odgovora.
Na županijsko natjecanje plasirale su se sve učenice. Iskrene čestitke na postignutim rezultatima i puno uspjeha na županijskom natjecanju.
Povjerenstvo za provedbu natjecanja
Kad naiđemo ili saznamo za neku zanimljivu mrežnu stranicu koja bi mogla biti korisna našim kolegama, posebice učiteljima, nastavnicima i stručnim suradnicima, zabilježimo ju na repozitoriju na mjesečnim podstranicama stranice http://www.knjiznicari.hr/
Osim toga, zbog specifičnosti interneta, gotovo je nemoguće da svaki učitelj, uz razumnu količinu vremena provedenog na internetu, pronađe svaku od tih stranica. Često i zaboravimo redovito posjećivati stranice na kojima znamo da se obnavlja zanimljiv sadržaj, kamo li da stalno pretražujemo internet za zanimljivim sadržajem. K tomu, postoji još uvijek mnoštvo kolega koji se ne žele koristiti društvenim mrežama ili uključivati na forume, kao i onih koji se služe ograničenim mogućnostima interneta - a redovito ili povremeno provjeravaju i čitaju svoju e-poštu. Mnogi od njih bit će nam zahvalni što smo im dostavili ovakav izbor poveznica.
Dio e-maila tajnika Hrvatske mreže školskih knjižničara, Josipa Rihtarića
ČITANJEM DO ZVIJEZDA
Školsko natjecanje Čitanjem do zvijezda je u petak, 07. prosinca 2018. u 12 sati.
1. KNJIGA KOJU ČITAMO JE
"Kita boli more"
Kita boli more vrckava je i presmiješna Kishono-va uputa turist-jadnicima koji se drznu putovati po svijetu. U njoj možete doznati kako je turizam postao masovni pokret u nekim zemljama, kako s ponešto muke dobiti popust na talijanskim željeznicama, kako se lako odričemo turističkog imuniteta i doživljavamo gastronomsku katastro-fu, kako je pokrenuto pitanje manjinske politike bikova u koridi, te o besmislenoj britanskoj sklo-nosti tradiciji i o tome kako su Amerikanci postali duševno neuravnoteženi. Putujući s Kishonom po Italiji, Španjolskoj, Veli-koj Britaniji, Austriji, Americi... shvatit ćete i to da vas opuštanje vodi u "pakao" te da svakom turistu na svijetu apriori valja izraziti sućut. Kishonove priče lijek su na ljutu ranu naših histe-ričnih i katkad neveselih života.
Mjesec hrvatske knjige 2018.
od 15. listopada do 15. studenog
Ovogodišnja je manifestacija posvećena kulturnoj baštini. Glavna je tema Baš baština, a moto (U)čitaj nasljeđe! pri čemu je osnovni motiv glagoljica kao posebnost hrvatske baštine, nacionalnog i kulturnog identiteta.
Pokrovitelj manifestacije je Ministarstvo kulture Republike Hrvatske, a organizator Knjižnice grada Zagreba.
Povodom manifestacije Mjesec hrvatske knjige koja se u cijeloj Hrvatskoj svake godine održava od 15. listopada do 15. studenog, u našoj školskoj knjižnici održana je zanimljiva i edukativna radionica. Ovogodišnja je tema manifestacije "Baš baština", a naglasak je na isticanju hrvatske kulturne baštine. Glagoljica je staro hrvatsko pismo koje predstavlja posebnost hrvatske kulturne baštine, ali i nacionalnog identiteta. Učenici 3. razreda pomoćnog usmjerenja kuhara/slastičara izrađivali su straničnike na kojima su ispisali svoja imena na glagoljici. Straničnike su obojali vodenim bojama i temperama i, poput pravog suvenira, ponijeli ih kući. Ovu je zanimljivu radionicu osmislila i vodila naša knjižničarka, gospođa Karmela Živković. Osim što su učenici svašta naučili, iskoristili su radionicu i za ugodno druženje u prostoru školske knjižnice.
NOVI NASLOVI U KNJIŽNICI
Udžbenici za školsku godinu 2018./2019. ostaju isti kao i prošle školske godine.
POPIS ODOBRENIH UDŽBENIKA ZA ŠKOLSKU GODINU 2018./2019. nalazi se na linku
/upload/ss-industrijskoobrtnicka-vt/images/multistatic/27/File/Ud%C5%BEbenici%202018.-2019..docx
OVE ŠKOLSKE GODINE U PROJEKTU
„ČITANJEM DO ZVIJEZDA“
ČITALI SMO:
1.-lektirni naslov 2.
3. 4.
Ove godine tema cijelog natjecanja je povijesni roman kao književna forma.
Na kraju državnog natjecanja učestvovalo je 130 učenika iz cijele hrvatske a mi smo se plasirali od 11-15 mjesta od ukupno 33.
Na početku projekta bilo je prijavljeno 356 učenika iz 75 škola iz cijele nam lijepe naše, a i šire jer već nekoliko godina surađujemo s gimnazijom "Svetozar Marković" iz Subotice.
Dragi učenici priključite nam se slijedeće školske godine u Projekt pa da čitajući zajedno odemo do zvijezda.
Državno natjecanje Čitanjem do zvijezda održalo se u petak, 11. svibnja 2018.
To je natjecanje u znanju i kreativnosti koje organizira Hrvatska mreža školskih knjižničara, a provode ga školski knjižničari.
Kvizu znanja i kreativnosti pristupilo je 130 učenika.
Za regionalnu razinu učenici su trebali pročitati:
1. August Šenoa : Zlatarevo Zlato (lektirni naslov)
2. Miro Gavran: Judita
3. Mark Zusak: Kradljivica knjiga
4. Marija Jurić Zagorka: Vitez slavonske ravni
Ove godine tema cijelog natjecanja je povijesni roman kao književna forma.
Pitanja u kvizu obuhvaćaju fabulu i likove iz tih književna djela te životopise autora, pitanja vezana za ilustratore i kritike tih književnih djela.
Povjerenstvo, u sastavu: Lucijana Živković, prof., Ivana Vlaisavljević, prof. i Kristina Golubić Smojver, prof., utvrdilo je da je natjecanju pristupilo pet učenica Nikol Bilić, Lucija Kapraljević, Valentina Šerepec, Iva Talijanac iz 4KO, i Sara Pavelić iz 2KO. te da je natjecanje bilo u potpunosti regularno.
Povjerenstvo za provedbu natjecanja
3. državna razina projekta održat će se 11. svibnja 2018. u 12 sati.
ČITANJEM DO ZVIJEZDA
SLIJEDEĆA KNJIGA KOJU ČITAMO JE
Obilježena Noć knjige 2018. u Industrijsko-obrtničkoj školi Virovitica
Budućnost knjige
U ponedjeljak 23.4.2018. učenice 4. KO naše škole svečano su i radno obilježile Noć knjige. Godišnjica smrti dvojice velikana Williama Shakespearea i Miguela de Cervantesa obilježava se već sedmu godinu kao Međunarodni dan knjige i autorskih prava. Manifestacija se nadovezuje i na Dan hrvatske knjige koji se obilježava 22.4. u spomen na oca hrvatske književnosti Marka Marulića koji je na taj dan 1501. završio pisanje biblijsko-vergilijanskog epa Judite.
Učenice 4. KO u dogovoru s knjižičarkom Karmelom Živković i nastavnicom Ivanom Vlaisavljević odabrale su najdraže naslove koje su prezentirale svojim kolegicama. Nikol je Bilić predstavila roman u formi dnevnika Pitaj Alicu. Valentina Šerepac zainteresirala je publiku za Zagorkin roman Vitez slavonske ravni. Lucija Kapraljević podsjetila je na najvažniji roman hrvatskoga realizma U registraturi Ante Kovačića. Profesorica Vlaisavljević je govorila o znastveno-fanastičnom romanu Vodič kroz galaksiju za autostopere Douglasa Adamsa iz kojeg je i citiran moto ovogodišnje manifestacije Bez panike!
Knjigoljupci iz 4. KO pokazali su da nema mjesta panici jer knjige se još uvijek rado čitaju!!!
Učenici 1. razreda IGK i ST
23. travnja 2018. godine obilježili smo Svjetski dan knjige i Dan hrvatske knjige. Nadahnuti poezijom poznatih hrvatskih pjesnika (A.B. Šimića, D. Tadijanovića, T. Ujevića i D. Cesarića) učenici 1. razreda instalatera grijanja i klimatizacije i stolara uz stručnu pomoć prof. Kristine Golubić-Smojver u školskoj su knjižnici interpretativno čitali pjesme naših poznatih pjesnika te su na umjetnički način uljepšali jutro proljetnog ponedjeljka!
Dani hrvatskoga jezika u Industrijsko-obrtničkoj školi Virovitica
Hrvatski se jezik voli znanjem
Od 2014. godine, na inicijativu ravnatelja Instituta za hrvatski jezik i jezikoslovlje, Željka Jozića, održava se manifestacija Mjesec hrvatskoga jezika koja započinje 21. veljače - na Međunarodni dan materinskoga jezika, a završava 17. ožujka - na dan potpisivanja Deklaracije o položaju i nazivu hrvatskoga jezika. Cilj je ove manifestacije podsjetiti sve govornike hrvatskoga jezika na njegovo bogatstvo i ljepotu te ukazati na važnost njegovanja i očuvanja materinskoga jezika kao temelja identiteta, pismenosti i kulture.
Ovom prigodom učenice 4. razreda kozmetičara nastavu Hrvatskoga jezika imale su u školskoj knjižnici gdje su knjižničarka gosp. Karmela Živković i prof. hrvatskoga jezika Ivana Vlaisavljević za učenice pripremile raznovrsne zadatke.
U skladu s nastavnim programom istraživale su vrste rječnika primjenjujući znanja iz leksikografije. Na drugom satu pretražujući različite izvore, od udžbenika do interneta, prisjetile su se koji su hrvatski rječnici obilježili hrvatsku leksikografiju.
Inspirirana radionicom učenica Valentina Šerepec pripremila je za pano temu Hrvatski jezik u 20. stoljeću.
I. RAZDOBLJE (1901.- 1918.)
- Kada je riječ o standardizaciji hrvatskoga jezika u dvadesetome stoljeću, prvu važnu komponentu svakako predstavljaju hrvatski vukovci - jezikoslovci
- Vukovci prihvaćaju jezična i pravopisna rješenja Vuka Stefanovića Karadžića
- Hrvatski vukovci su i Ivan Broz i Franjo Iveković, autori Rječnika hrvatskog jezika, 1901.
- U školama se koriste Gramatika hrvatskog jezika Tome Maretića i Josipa Florschutza
- 1911. godine izlazi djelo Nikole Andrića, Branič jezika hrvatskog – brani hrvatski jezik oslanjajući se na hrvatsku jezičnu tradiciju te govoreći o različitostima hrvatskog i srpskog jezika
- Razvija se dijalektno pjesništvo – pjesnici spontano počinju pisati na narječjima
- Najznačajniji su : A.G.Matoš, F. Galović, V. Nazor…
II. RAZDOBLJE (1918. - 1941.)
- Razdoblje omeđeno dvama političkim događajima: 1918. nastanak Kraljevine SHS, a 1941. Nezavisne Države Hrvatske
- Nastankom kraljevine SHS dolazi do zajedničkog jezika: srpskohrvatskoslovenačkog
- Prednost dobiva srpski jezik dok hrvatski jezik lagano se potiskuje
- Svojevrstan otpor izjednačavanju hrvatskog i srpskog jezika jest pokretanje časopisa Hrvatski jezik ( iznosi se hrvatska jezična tradicija) čiji je autor hrvatski filolog Stjepan Ivišić
- Tradicija dijalektne književnosti doživljava, a vrhunac joj u ovom razdoblju predstavlja djelo Miroslava Krleže Balade Petrice Kerempuha, 1936.
- Nastankom Banovine Hrvatske 1939., čime sudska i upravna vlast prelazi u ruke Hrvata, javlja se nastojanje da se i na jezičnom planu odvoji hrvatski i srpski jezik
- 1940. objavljen prvi razlikovni rječnik hrvatskog i srpskog jezika (u kojem se ukazuje na fonološku, morfološku, leksičku, sintaktičku razliku između dvaju jezika)
- Autori rječnika Razlika hrvatskoga i srpskoga književnog jezika su Petar Guberina i Kruno Krstić
- U veljači 1941. Izlazi i I. svezak Hrvatske enciklopedije čiji je urednik bio Mate Ujević
III. RAZDOBLJE (1941.- 1945.)
- Jezične tendencije u vrijeme NDH obilježene su pojačanim purizmom – željom za čistoćom hrvatskog jezika i povratkom hrvatskih riječi
- Osnovan je Hrvatski državni ured za jezik koji je imao ulogu brinuti se za čistoću i pravilnost hrvatskog jezika u javnosti
- Ured je sastavio tekst Koriensko pisanje 1942. i privremeni Hrvatski pravopis 1944.
- Najznačajnija jezikoslovna djela su Nacrt hrvatske slovnice I. i Glasovi i oblici u poviesnom razvoju 1944. Blaža Jurišića
Nacrt hrvatske slovnice I.; Glasovi i oblici u poviesnom razvoju 1944.
IV. RAZDOBLJE (1945.- 1990.)
- Godine 1945., južnoslavenski narod opet živi u zajedničkoj državi, ali opet u Hrvatskoj dominira srpski jezik, a hrvatski jezik mu je podređen
- Godine 1954. na zahtjev Matice srpske u Novom Sadu okupljaju se predstavnici hrvatskih jezikoslovaca s predstavnicima srpskih te dolazi do NOVOSADSKOG DOGOVORA
- Novosadski dogovor – 1954.:
- Proglašuje jezik Srba, Hrvata i Crnogoraca jedinstvenim jezikom u dvije inačice : (i)jekavskoj i ekavskoj
- Zahtijeva isticanje zajedničkog dvosložnog naziva jezika: srpskohrvatski i hrvatskosrpski jezik
- Nameće uporabu obaju pisama: latinice i ćirilice na cjelokupnom području „zajedničkog jezika“
- Na osnovi zaključaka tzv. Novosadskog dogovora 1960., izlazi Pravopis hrvatskosrpskog književnog jezika pod nazivom Novosadski pravopis, čiji su izdavači Matica hrvatska i Matica srpska
- 1967. Izlaze i prva dva sveska Rječnika hrvatskosrpskoga književnog jezika (A-F, G-K)
- 17.ožujka 1967. U listu Telegram objavljena je Deklaracija o nazivu i položaju hrvatskog književnog jezika :
- Unošenje odredbe o ravnopravnosti četiriju književnih jezika (slovenskoga, srpskoga, hrvatskoga i makedonskoga ) u Ustav SFRJ
- Napuštanje Novosadskog dogovora
- Uporabu nacionalnog imena jezika
- 1971. Stjepan Babić, Božidar Finka i Milan Moguš objavljuju Hrvatski pravopis koji je zabranjen i prije nego što je objavljen, godinu poslije izdala ga je hrvatska emigracija u Londonu zbog čega je pravopis i nazvan „Londoncem“
V. RAZDOBLJE (1990. do danas)
- 1990. dolazi do promjene, Hrvatska se osamostaljuje i postaje međunarodno priznata država koja njeguje svoj standardni jezik
- Izlazi niz jezikoslovnih djela:
PRAVOPISI: 1. Hrvatski pravopis. 1990. Babić, Finka, Moguš
2. Pravopis hrvatskoga jezika 2005. Anić, Silić.
3. Hrvatski pravopis 2013. Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje
GRAMATIKA:1.Priručnik gramatike hrvatskoga književnog jezika.1990.Babić, Finka, Moguš 2.Tvorba riječi u hrvatskome književnom jeziku. 1986.S. Babić
- RJEČNICI: 1.Rječnik hrvatskoga jezika 1991. V. Anić
2.Rječnik hrvatskoga jezika 2000., Leksikografski zavod M. Krleža i
Školska knjiga
ČITANJEM DO ZVIJEZDA
SLIJEDEĆA KNJIGA KOJU ČITAMO JE
Regionalno natjecanje Čitanjem do zvijezda održalo se u petak, 23. veljače 2018.
To je natjecanje u znanju i kreativnosti koje organizira Hrvatska mreža školskih knjižničara, a provode ga školski knjižničari.
Kvizu znanja i kreativnosti pristupilo je 273 učenika.
Za regionalnu razinu učenici su trebali pročitati:
1. August Šenoa : Zlatarevo Zlato (lektirni naslov)
2. Miro Gavran: Judita
3. Mark Zusak: Kradljivica knjiga
Ove godine tema cijelog natjecanja je povijesni roman kao književna forma .
Pitanja u kvizu obuhvaćaju fabulu i likove iz tih književna djela te životopise autora romana.
Povjerenstvo, u sastavu: Lucijana Živković, prof., Ivana Vlaisavljević, prof. i Kristina Golubić Smojver, prof., utvrdilo je da je natjecanju pristupilo pet učenica Nikol Bilić, Lucija Kapraljević, Valentina Šerepec, Iva Talijanac iz 4KO, i Sara Pavelić iz 2KO. te da je natjecanje bilo u potpunosti regularno. Za prolaz na državno natjecanje trebalo je riješiti 70% pitanja tj. imati 42 od 60 točnih odgovora.
Učenice su postigle zavidan rezultati i na državno natjecanje plasirale su se sve. Iskrene čestitke na postignutim rezultatima i puno uspjeha na državnom natjecanju.
Povjerenstvo za provedbu natjecanja
2. regionalna razina projekta održat će se 23. veljače 2018. u 12 sati.
ČITANJEM DO ZVIJEZDA
SLIJEDEĆA KNJIGA KOJU ČITAMO JE
KNJIGU MOŽETE PROČITATI OVDJE
Sretan Božić i svako dobro u novoj 2018. godini žele
Vam učenici i djelatnici Industrijsko-obrtničke škole
Virovitica
ČITANJEM DO ZVIJEZDA
SLIJEDEĆA KNJIGA KOJU ČITAMO JE
KNJIGU MOŽETE PROČITATI OVDJE
2. regionalna razina projekta će se održati 23. veljače 2018.
Školsko natjecanje Čitanjem do zvijezda održalo se u petak, 8. prosinca 2017.
Školsko natjecanje Čitanjem do zvijezda održalo se u petak, 8. prosinca 2017.
To je natjecanje u znanju i kreativnosti koje organizira Hrvatska mreža školskih knjižničara, a provode ga školski knjižničari. Kvizu znanja i kreativnosti pristupilo je 356 učenika iz 75 škola iz cijele nam Lijepe Naše, a i šire jer već nekoliko godina surađujemo s Gimnazijom "Svetozar Marković" iz Subotice.
Za školsku su razinu učenici trebali pročitati:
1. August Šenoa : Zlatarevo Zlato (lektirni naslov)
2. Miro Gavran: Judita
Ove godine tema cijelog natjecanja je povijesni roman kao književna forma .
Pitanja u kvizu obuhvaćaju fabulu i likove iz navedenih književnih djela.
Na školsko natjecanje pristupilo je pet od šest prijavljenih učenica.
Povjerenstvo, u sastavu: Lucijana Živković, prof., Ivana Vlaisavljević, prof. i Kristina Golubić Smojver, prof., utvrdilo je da je natjecanju pristupilo pet učenica Nikol Bilić, Lucija Kapraljević, Valentina Šerepec, Iva Talijanac iz 4KO, i Sara Pavelić iz 2KO. te da je natjecanje bilo u potpunosti regularno. Za prolaz na županijsko natjecanje trebalo je riješiti 60% pitanja tj. imati 30 od 50 točnih odgovora.
Učenice su postigle zavidan rezultati na Županijsko natjecanje plasirale su se sve. Iskrene čestitke na postignutim rezultatima i puno uspjeha na županijskom natjecanju.
Povjerenstvo za provedbu natjecanja
Obilježavanje Mjeseca hrvatske knjige u školskoj knjižnici
Sve na jednom mjestu ili Put od jednog do svih mjesta
Ovogodišnja manifestacija Mjeseca hrvatske knjige posvećena je encilklopedistici. To je bio povod da učenice 4. KO nastavu Hrvatskog jezika imaju u školskoj knjižnici. Knjižničarka je održala prigodno predavanje o enciklopedijama i predstavila školske enciklopedije. Učenice su čule korisne informacije koje će moći primjeniti u pisanju završnoga rada, kao i u cjeloživotnom učenju.
Učenice su potom, uz pomoć enciklopedija, leksikona i rječnika rješavale nastavni listić sa zadatcima iz leksikologije pripremajući se za pismenu provjeru znanja.
Ivana Vlaisavljević, prof. hrvatskog jezika
POPIS ODOBRENIH UDŽBENIKA ZA ŠKOLSKU GODINU 2017./2018.
/upload/ss-industrijskoobrtnicka-vt/images/multistatic/27/File/Ud%C5%BEbenici%202017.-2018..docx
Državno natjecanje Čitanjem do zvijezda održalo se u utorak, 25. travnja 2017.
To je natjecanje u znanju i kreativnosti koje organizira Hrvatska mreža školskih knjižničara, a provode ga školski knjižničari. Za nacionalnu razinu učenici su trebali pročitati četri književna djela i to: Johann Wolfgang von Goethe: Patnje mladog Werthera (lektirni naslov) , Anonimna autorica : Pitaj Alicu - Dnevnik jedne narkomanke, Sherman Alexie : Apsolutno istinit dnevnik Indijanca na određeno vrijeme i Nada Mihelčić : Bilješke jedne gimnazijalke.
Ove godine DNEVNIK kao književna forma tema je cijelog natjecanja.
Pitanja u kvizu obuhvaćaju fabulu i likove iz tih književna djela te životopise autora romana.
Učenice Industrijsko-obrtničke škole Virovitica koje su sudjelovale na Državnom natjecanju Čitanjem do zvijezda iz 3. razreda kozmetičara Dorotea Hajba, Lucija Kapraljević i Nikol Bilićiz 4.KO Tina Jež, Ivana Krešić, Helena Volenik i Anamarija Bošnjak. Natjecanje je održano s početkom u 12 h za 54 prijavljene srednje škole u Republici Hrvatskoj s ukupno 155 učenika.
Povjerenstvo, u sastavu: Lucijana Živković, prof., Ivana Vlaisavljević, prof. i Mirjana Kotramanović, knjižničarka u Gradskoj knjižnici i čitaonici Virovitica kao vanjski član pratilo je regularnost natjecanja i utvrdilo da je natjecanju pristupilo sedam učenica te da je natjecanje bilo u potpunosti regularno.
Za natjecanje učenice je pripremala knjižničarka Karmela Živković.
Povjerenstvo za provedbu natjecanja
Dani hrvatskoga jezika u Industrijsko-obrtničkoj školi Virovitica
Rodu o jeziku
Ljub'si, rode, jezik iznad svega,
U njem živi, umiraj za njega!
Po njemu si sve, što jesi:
Svoje tijelo, udo svijeta,
Bus posebnog svoga cvijeta
U narodâ silnoj smjesi.
Bez njega si bez imena,
Bez djedova, bez unukâ,
U prošasti sjena puka,
Ubuduće niti sjena!
Petar Preradović
Od 2014. godine, na inicijativu ravnatelja Instituta za hrvatski jezik i jezikoslovlje, Željka Jozića, održava se manifestacija Mjesec hrvatskoga jezika koja započinje 21. veljače - na Međunarodni dan materinskoga jezika, a završava 17. ožujka - na dan potpisivanja Deklaracije o položaju i nazivu hrvatskoga jezika. Cilj je ove manifestacije podsjetiti sve govornike hrvatskoga jezika na njegovo bogatstvo i ljepotu te ukazati na važnost njegovanja i očuvanja materinskoga jezika kao temelja identiteta, pismenosti i kulture.
Ovom prigodom učenice 3. i 4. razreda kozmetičara nastavu su imale u školskoj knjižnici gdje su knjižničarka gosp. Karmela Živković i prof. hrvatskoga jezika Ivana Vlaisavljević za učenice pripremile raznovrsne zadatke.
Učenice 3. razreda su istraživale povijest hrvatskoga jezika 19. st. iz različitih izvora te o tome izradile kreativne plakate koje su prezentirali svojim kolegicama i naučile ih novim spoznajama. Mala izložba s njihovim radovima upriličena je i u školskom holu.
Maturantice su istraživale leksikografiju uspoređujući različite vrste rječnika, leksikona i enciklopedija. Svoja saznanja su prezentirale razrednom odjelu vježbajući i javni nastup.
„ČITANJEM DO ZVIJEZDA" 2016./2017.
Regionalno natjecanje Čitanjem do zvijezda održalo se u petak, 3. veljače 2017.
To je natjecanje u znanju i kreativnosti koje organizira Hrvatska mreža školskih knjižničara, a provode ga školski knjižničari. Za regionaln razinu učenici su trebali pročitati tri književna i to: Johann Wolfgang von Goethe: Patnje mladog Werthera (lektirni naslov) , Anonimna autorica : Pitaj Alicu - Dnevnik jedne narkomanke, Sherman Alexie : Apsolutno istinit dnevnik Indijanca na određeno vrijeme
Ove godine DNEVNIK kao književna forma tema je cijelog natjecanja.
Pitanja u kvizu obuhvaćaju fabulu i likove iz tih književna djela te životopise autora romana.
Povjerenstvo, u sastavu: Lucijana Živković, prof., Ivana Vlaisavljević, prof. i Mirjana Kotramanović, knjižničarka u Gradskoj knjižnici i čitaonici Virovitica kao vanjski član pratilo regularnost natjecanja i utvrdilo da je natjecanju pristupilo osam učenica Anamarija Bošnjak, Tina Jež, Ivana Krešić, Helena Volenik, Tereza Živko, iz 4KO, Nicol Bilić, Dorotea Hajba, Lucija Kapraljević, iz 3KO te da je natjecanje bilo u potpunosti regularno. Za prolaz na državno natjecanje trebalo je riješiti 70% pitanja tj. imati 42 od 60 točnih odgovora.
Za natjecanje učenice je pripremala knjižničarka Karmela Živković.
Povjerenstvo za provedbu natjecanja
POPIS ODOBRENIH UDŽBENIKA ZA ŠKOLSKU GODINU 2016./2017.
/upload/ss-industrijskoobrtnicka-vt/images/multistatic/27/File/Ud%C5%BEbenici%202016.-2017..docx
Školsko natjecanje Čitanjem do zvijezda održalo se u petak, 25. prosinca 2016.
To je natjecanje u znanju i kreativnosti koje organizira Hrvatska mreža školskih knjižničara, a provode ga školski knjižničari. Ukupno prijavljenih za kviz znanja je 463 učenika.
Za školsku su razinu učenici trebali pročitati:
Johann Wolfgang von Goethe: Patnje mladog Werthera (lektirni naslov)
Anonimna autorica : Pitaj Alicu - Dnevnik jedne narkomanke
Ove godine DNEVNIK kao književna forma tema je cijelog natjecanja.
Pitanja u kvizu obuhvaćaju fabulu i likove iz navedena drame.
Na školsko natjecanje pristupilo je osam od deset prijavljenih učenica.
Povjerenstvo, u sastavu: Lucijana Živković, prof., Ivana Vlaisavljević, prof. i Karmela Živković, školski knjižničar, utvrdilo je da je natjecanju pristupilo osam učenica Anamarija Bošnjak, Tina Jež, Ivana Krešić, Helena Volenik, Tereza Živko, iz 4KO, Nicol Bilić, Dorotea Hajba, Lucija Kapraljević, iz 3KO te da je natjecanje bilo u potpunosti regularno. Za prolaz na županijsko natjecanje trebalo je riješiti 60% pitanja tj. imati 30 od 50 točnih odgovora.
Na županijsko natjecanje plasirale su se sve učenice. Iskrene čestitke na postignutim rezultatima i puno uspjeha na županijskom natjecanju.
Povjerenstvo za provedbu natjecanja
![](/upload/ss-industrijskoobrtnicka-vt/images/multistatic/27/Image/IMAG0247.jpg)
Obilježena Noć knjige 2016. u Industrijsko-obrtničkoj školi Virovitica
U školskoj knjižnici Industrijsko-obrtničke škole Virovitica 22. travnja održala se manifestacija obilježavanja Noć knjige 2016., dan uoči Svjetskog dana knjige i autorskih prava, a na Dan hrvatske knjige.
Noć knjige 2016. u znaku je obilježavanja dviju velikih obljetnica u svjetskoj književnosti – 400. obljetnice smrti Williama Shakespearea i Miguela de Cervantesa, kao i stogodišnjice objavljivanja Priča iz davnine Ivane Brlić Mažuranić.
Sudjelovale su učenice 2. i 3. razreda zanimanja kozmetičar.
Učenice Dorotea Hajba, Anamarija Bošnjak,Tereza Živko i Ivana Krešić upoznale su prisutne učenice 2 i 3. raz., školsku pedagoginju Maju Volenik, školsku knjižničarku Karmelu Živković i prof. hrvatskog jezika Ivanu Vlaisavljević s tematikom koju danas čitaju mladi i koja ih zanima. Učenice su kroz mistični svijet vampira, ljubavne spletke i nadnaravna bića provele sve slušatelje i zaintrigirale sve prisutne za nadnaravni,mistični i nedovoljno istraženi svijet.
Održano Državno natjecanje Čitanjem do zvijezda
Učenice Industrijsko- obrtničke škole Virovitica koje su sudjelovale na Državnom natjecanju Čitanjem do zvijezda osvojile su slijedeća mjesta iz 2. razreda kozmetičara Ema Sajfert (10. mjesto), Lucija Kapraljević (23. mjesto), 3. KO Tina Jež (10. mjesto), Anamarija Bošnjak (12. mjesto), 4. KO Anja Huić (14. mjesto), Darija Markulin (14. mjesto), Ema Šimenić (19. mjesto) i Anamarija Menčik (20. mjesto). Natjecanje je održano u petak 15. travnja 2016. s početkom u 12 h za sve prijavljene škole u Republici Hrvatskoj koje su stekle pravo sudjelovanja.
Pravo sudjelovanja na državnoj razini ostvarilo je 129 učenika, a natjecanju je pristupilo njih 119 iz cijele Hrvatske.
To je natjecanje u znanju i kreativnosti koje organizira Hrvatska mreža školskih knjižničara, a provode ga školski knjižničari.
Ovogodišnja tema natjecanja je Sa smijehom ozbiljno, čitaju se naslovi humorističnog žanra.
Za državnu razinu bilo je potrebno pročitati tri književna djela humorističnog žanra i to: Ivo Brešan : Predstava Hamleta u selu Mrduša Donja, Tahir Mujičić : Budi Hamlet, pane Hamlete, Ante Tomić : Čudo u Poskokovoj Dragi.
Regularnost natjecanja pratilo je povjerenstvo u sastavu: Lucijana Živković, prof., Ivana Vlaisavljević, prof., Mirjana Kotramanović, knjižničarka u Gradskoj knjižnici i čitaonici Virovitica kao vanjski član i Karmela Živković dipl. bibl.
Povjerenstvo je utvrdilo je da je natjecanju pristupilo osam učenica i da je natjecanje provedeno regularno.
Čestitke učenicama na postignutim rezultatima.
http://www.ss-industrijskoobrtnicka-vt.skole.hr/skola/knjiznica/
Čitanjem do zvijezda
Županijsko natjecanje Čitanjem do zvijezda održalo se u petak, 26. veljače 2016.
To je natjecanje u znanju i kreativnosti koje organizira Hrvatska mreža školskih knjižničara, a provode ga školski knjižničari.
Za županijsku su razinu učenici trebali pročitati dva književna djela dramu i roman od Brešan, Ivo: Predstava Hamleta u selu Mrduša Donja, Mujičić, Tahir: Budi Hamlet, Pane Hamlete!
Pitanja u kvizu obuhvaćaju fabule i likove iz oba književna djela te životopise autora romana.
Na županijsku razinu plasirale su se slijedeće učenice Anja Huić, Darija Markulin, Anamarija Menčik, Ema Šimenić iz 4 KO, Anamarija Bošnjak, Tina Jež iz 3KO, Lucija Kapraljević, Ema Sajfert iz 2 KO. Povjerenstvo, u sastavu: Lucijana Živković, prof. Ivana Vlaisavljević, prof. i Mirjana Kotramanović, knjižničarka u Gradskoj knjižnici i čitaonici Virovitica kao vanjski član, utvrdilo je da je natjecanju pristupilo osam učenica.
Na državno natjecanje plasirale su se sve učenice. Učenicu su se plasirale od 4-33 mjesta. Iskrene čestitke na postignutim rezultatima i puno uspjeha na državnom natjecanju.
Natjecanju su pristupile sve učenice i natjecanje je bilo u potpunosti regularno.
Povjerenstvo za provedbu natjecanja.
Čitanjem do zvijezda
Školsko natjecanje Čitanjem do zvijezda održalo se u petak, 11. prosinca 2015.
To je natjecanje u znanju i kreativnosti koje organizira Hrvatska mreža školskih knjižničara, a provode ga školski knjižničari.
Za školsku su razinu učenici trebali pročitati dramu Ive Brešana: Predstava Hamleta u selu Mrduša Donja.
Pitanja u kvizu obuhvaćaju fabulu i likove iz navedena drame.
Na školsko natjecanje pristupilo je osam od deset prijavljenih učenica. Povjerenstvo, u sastavu: Lucijana Živković, prof., Ivana Vlaisavljević, prof. i Karmela Živković, školski knjižničar, utvrdilo je da je natjecanju pristupilo osam učenica Anja Huić, Darija Markulin, Anamarija Menčik, Ema Šimenić iz 4KO, Anamarija Bošnjak, Tina Jež iz 3KO, Lucija Kapraljević, Ema Sajfert iz 2KO te da je natjecanje bilo u potpunosti regularno.
Za prolaz na županijsko natjecanje trebalo je riješiti 80% pitanja tj. imati 24 od 30 točnih odgovora.
Na županijsko natjecanje plasirale su se sve učenice. Iskrene čestitke na postignutim rezultatima i puno uspjeha na županijskom natjecanju.
Povjerenstvo za provedbu natjecanja
http://www.ss-industrijskoobrtnicka-vt.skole.hr/skola/knjiznica/
Održano Državno natjecanje Čitanjem do zvijezda
Učenice 4. razreda kozmetičara Industrijsko- obrtničke škole Virovitica Vesna Tržić i Antonija Veršec osvojile su 10. odnosno 12. mjesto (mentorica Karmela Živković) na Državnom natjecanju Čitanjem do zvijezda koje je održano u petak 20. ožujka 2015.
To je natjecanje u znanju i kreativnosti koje organizira Hrvatska mreža školskih knjižničara, a provode ga školski knjižničari.
Pravo sudjelovanja na državnoj razini ostvarilo je 122 učenika, a natjecanju je pristupilo njih 113 iz cijele Hrvatske.
Za državnu razinu bilo je potrebno pročitati četiri romana s temom roman za mlade i to: Salinger,J.D.: Lovac u žitu, D´ Avenia, Alessandro: Bijela kao mlijeko,crvena kao krv, Tomić,Ante: Punoglavci i roman J. Krakauera U divljini.
Regularnost natjecanja pratilo je povjerenstvo u sastavu: Lucijana Živković prof., Želimir Bato prof. te voditeljica matične službe u Gradskoj knjižnici i čitaonici Virovitica Mirjana Kotromanović prof. kao vanjski član.
ČITANJEM DO ZVIJEZDA
Županijsko natjecanje Čitanjem do zvijezda održalo se u srijedu, 4. veljače 2015. godine točno u podne. U isto vrijeme otvorio se portal s kvizom znanja za sve srednjoškolce u Republici Hrvatskoj.To je natjecanje u znanju i kreativnosti koje organizira Hrvatska mreža školskih knjižničara, a provode ga školski knjižničari. Rezultati kviza automatski su bili prikazani učenicima u postotnom obliku uspješnog riješenog testa. Za županijsku su razinu učenici trebali pročitati tri romana čija je tema roman za mlade,a to su Salinger, J. D. Lovac u žitu, D’Avenia, Alessandro: Bijela kao mlijeko, crvana kao krv te roman Ante Tomića Punoglavci. Pitanja u kvizu obuhvaćaju fabule i likove iz sva tri romana te životopise autora romana.
Na županijsku razinu plasiralo se pet naših učenika 4KO. Povjerenstvo, u sastavu: Lucijana Živković, prof. Želimir Bato, i prof. Mirjana Kotramanović, voditelj matične službe u Gradskoj knjižnici i čitaonici Virovitica kao vanjski član, utvrdilo je da je natjecanju pristupilo pet učenica Maja Matek, Doris Štengl, Vesna Tržić, Antonia Veršec i Barbara Vučko te da je natjecanje bilo u potpunosti regularno.Mentor učenicima je Karmela Živković, dipl. bibl. Za prolaz na državno natjecanje trebalo je riješiti 80% pitanja tj. imati 48 točnih odgovora.Na državno natjecanje plasirali su se: Antonia Veršec i Vesna Tržić. Iskrene čestitke na postignutim rezultatima i puno uspjeha na državnom natjecanju.
Povjerenstvo za provedbu natjecanja
Čitanjem do zvijezda
Učenice 4. razreda kozmetičara Industrijsko-obrtničke škole Virovitica sudjelovale su 10.12.2014. na on-line kvizu znanja Čitanjem do zvijezda, koji se održavao po prvi put u našoj školi. Pitanja su provjeravala poznavanje pročitanog sadržaja lektirnog djela J. D. Salingera Lovac u žitu i nelektirnog djela A. D`Avenia Bijela kao mlijeko, crvena kao krv. Na školskoj razini sudjelovala je 51 srednja škola iz cijele Hrvatske. Bodovni prag za prijelaz u viši rang natjecanja je 35/50 bodova. Naše učenice Maja Matek, Doris Štengl, Vesna Tržić, Antonija Veršec i Barbara Vučko plasirale su se na županijsko natjecanje. Članovi povjerenstva školske razine natjecaja bili su Lucijana Živković, prof. hrvatskog jezika i književnosti i Želimir Bato ,prof. hrvatskog jezika, a mentor učenicama bila je Karmela Živković, dipl.bibl.
![](/img/themes/default/ikone/pdf.gif)
![](/img/themes/default/ikone/pdf.gif)
![](/img/themes/default/ikone/slika.gif)
![](/img/themes/default/ikone/slika.gif)
![](/img/themes/default/ikone/slika.gif)
![](/img/themes/default/ikone/slika.gif)
![](/img/themes/default/ikone/pdf.gif)
![](/img/themes/default/ikone/word.gif)
![](/img/themes/default/ikone/word.gif)
Ukupno: 573907
Ovaj mjesec: 38
Ovaj tjedan: 1138
Danas: 38
IOS | ![]() |
> MZOŠ |
> ASO |
> AZOO |
> AAI@Edu.hr |
> OKVPZ |
> HOK |
> Portal za škole |
> Partner škola SC-NM |
> Neodidacta multimedi... |
> Lektire |
![]() |
« Rujan 2024 » | ||||||
Po | Ut | Sr | Če | Pe | Su | Ne |
26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 | 1 |
2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 |
23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 |
30 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |